
aV </> 

'' ^ a v 

s * V 

C> y /, s s <Q . . 

~ « ' f CV * '■ 1 * * A, 

^ e> x x •* ^ 

'C 


■y V 

O 0 


V 




A 


■% V* 


\V 


1 * 9 I -\ * X \^ * 

< * 0 > *% 9 1 v > . S * * / 

^ % "V* 

v\ xx r\ C- /<* \ 

/?! c ’</> a\ 

% 7 ' J , * 

-? _ w /> a vx^-T^vovj =£• 

* M % aHA* 

•* < A 

A o 


% I 



O^ * U \ \ 


v 0 
^ <o ; 

0 , 0 V * ^ * 0 A A. 

a a.a ; 

A A, ., 



y \X’ q 

A> ^ u 


• ° A’’ La 

\\ s s * * > >•- 

X x - ' .y 

%/ * 

- J > '% \ . 

* *=» & t A <^* ^ , 

«/ n „ , * A O '/ , , *s <0 <T 

s\ X - 0 * 0 - *% ' * * s A * V < » * A* 

V S ^ ^ o 0 ° * 

« ’*<? o x 4 

4 ^ A ^a 4 ~ v 

• j - i^y// v&r v \ v y >\u > / 

‘'-•’y,..,>;*’-‘/ 

V s <*✓•*.*✓ , 

A- <L>'' *^\M/yf® -<1 .A' 3|i^ - 'A A’ L 





ot 


** <\V <P 

^ A?" ^ 

s. fi V ? > '» sS N^yU, v. '"•’ V ' N ,\ A 0 N C , '%''' ‘ a s 

- A ‘o. . 0 - V B _A, a A- q 

,«•' -,'<» ° a- vyfiA 

- ' ’ - >- o ^,, 

SffN X -* ” fT? C . ^ 

a .> a A * J\v<‘ > '■• A .y » ^rxjwcm * 

V *5 “ S^#%//A -/ ^ '\ z 

- A o , 

«sr^ 4P ^ -v i -av“a a>- ^ a - 

v 4* * . "A. A A c 0 N <■ « . V, AV ^ JL* i A A 




/ X * 

* 3 N 0 ' 4 V ’ ^ 

> ,0- ^ t * 0 /- C> 

^ ^ - ft ^ ,\ 

A'p ,A X 




'S 

•O’ X 


y 0 V A w 1 * 
\\ 


/ 


’ ■ 
CL 


*0 r 

' 3 S 0 ^ C 0 ‘ 

x 0 k % 1 ft 0 f 

%£' *MMy 


•y 

to 

A o x 

•ft 

s 

A A> 
\ v A 


•■y \ 

o 0 N 


<■ .v. <s 

Lr- ,\L X .- 

7 


rr 


<s 


^ .\v tP. 




- -A *' 


V A v 

4 S A c ' 1 * * 
0° A — ■» 


•V 


s 


t> t- — s ,\ 

%. * * . A \A s 

'*«A C' VA 

a;- a. <a 


** * j 


'y 


■s 


*: , k « v *+. 

)> A' ^ ’ £<f ^9 ~ -4 ■ y 

' * 4 0 0 L O ,V > » * Ap '' * X vA X t 0 N C 

r*v) \ /ysyj*- ^ "”P ^ ^ '^v'^Xx ^ 'A 

* ^/A' /^2 ^ *>A a\ s. <^v W y 

^ Vv®^A 0 o 'a A,A 

'■ %4 :M* A A { 

v V- ^ 

* 


V ; 

Cl /> ? 4 

V> -A o 

° V* o 


Cc» - * 4 / ^ 5 ^v\N ^ '^\ » 

''A.,,,, V'”‘ l A c 

f S'-1 * v " 55 


■i ” > C^ f'^kmjrvr X 

^ <A ■ O r X/ / . . S S 
X C 0 K 0 * % O' 

y ^ v 


c» 


o w'l 




O /y / 

L.-a:*-A ‘ 

X -sSAXl^ ^ 


-/■ 


* A 

A a a S A ^0 ^ , <* 

* 


s aO 

V 1 * ^ 

'A y ^ 

^4 A 1 

;*An * , 0 o 

A' '“A " ril'^AA ° > ^ 

s' V A A> 0 ■" 0 ^ " 4 0 / '*c> V <, 

/■ - V- (C? 5 ) .- Or 

a a - im/K° % a - 

y cS << O 

L X J 


* ^ 


y 0 to 


^ ^ V 

* O 0 

i> 


; '^a 

J|L'v : x o < 


^ y i 






























































V V 


•\ 


o N (• 


y 

•v 


x ^ 
#■% 

S>* .AN 

X V s = 

{) 

.0 



$% ■> 

.* ./ ^ “•> „ 

0 * u ...... "•' / 

° s it'**' ^>\ * ■>* .v 

^ C * ^ ' ■■ 

o 0 
“•C 




# »\;U, 

-7>: ^ v* :^§S 

, ^ ^3 \0 p^. ^ ^\5U 



* .p. '$7 r O ^ 

^ V> ^ 

s *' 


* ,'\ V*/ 0 ^ ,<? 

J> t »»‘. ' l b. * * - 1 * 

5> * X, X “ ' s5 ^' W 

j/si •< V 


. _ * 

•* 

••'' 0 ^ ..... % '»-^.. 
0° .,' .„/r^_ '' . V 


✓ 


w 


a: 


,/ < & V* Z 

° «-«•• 


\°X * ^ 

* c " 


N 0 


’>y / 

^> *» 




^ X 
o X/ 




'> '> 



■* J> ft ^ •v.^' i I ft ^ > 

* 7 b « V 1 0 

/ 



A° 


■% ^ ^ 

' * N \^' <, * * , r ^> * 3 N 0 ’ 

v V s .X" > o^ - ' * 

v\* ^ r’ <« 

^ u /=f ^-- " *%,<£* * 


X*. 


, *W 

>■ '>:'^ *'U^6/ * 4 -t* 

** <xr cl* 

+ ^'/jm * v 

C' ^ v s 0 S^‘ *, 

°, ;. * a i A ,v \V 

' w0 * V v> v 


/ 


* A v 'X Vj : t 

%■ vyyy # v -,^ 

>> ./ .‘^*.% ** -* 



- A, y ^iu N a v t> 

° v .a -o, -> / x A s s ,o <r y o 


S. ' -V 

f: t o • 


.0' 


\ o 


r 


as 


c 

> r < r \ \V 

•j,o ; 

' - <> %. 



■ >> , \r ^ 

"ct- x -^iv^r ^ ,^ v ' *, ■* 

O / / , s a 0 N <* y 0 o X 

6 <r ^ -N» lift X\, A 

t< O .0 -s v " « ,A^ 

o ^ .v ,'a' ° . ^ i*m>* % v / 

*0 0 X . o A ^ 

< -r * * \° o 

x <5> ri^, y_ %[F^- s ° • 

- - o tt ^ S # : ^%* S ,0° c o 

,v v' .'•/'♦ '> *"**^ »’*•- •= 

.A. 4^ 5-.0/a A 

^ * v ® *Qp 4> «»-9 

s^ 1 ^ ° %//!}£ \\f, r 'V 5 7/ o i'/ \ ,k" * .^* v 

V . V £> A ^ s * ‘‘. c> ^ . rp s 

-‘" ( A .,V’ ‘V <• ^ * *X' v"o^•'■'.* *,V** ‘^ 

' j -r- A - - v 'M/J&*. '• 



K 'oo' ? 

a" r>. /. * ^0 c 


"> p.0 

.\V ^ * 0 N1 o 5 jQ - ^ 

\> s\V' 4 , > ^ 

s s <G' ^ 

J> <r s 

^ 9'j r° 


</>. 





C 


- V. “v, 

% • ^ ^ v ' 4 c ^v - ° ^ 

a - >♦ ; *Z& 

?■* = *0. - €m 



:v* > *’ <*> *£yy/iyjM N vr '<> s 

-•'/.. •., V *■■' * VI-v. X* - ’/*. *. Ci 

x <£ - ^ - A r ° % , f * 

V ^ : 7 'v.^'-v./. ^ v 7 r 

9 - ^T' .1-/ ** .«£ ^ 

<. y 0 , X •*> A „ S A 




-'■ ^ r 0 ' .Vv'f T^cC « o o 

i.X v -''. * \0q. c si -/ 

^ c v ***' s's/n ^ ^ o' ' r-L- 

v A + ^ 

* ^o- } c o f % W1 ^ N #' ^ 

0N ° X ^*0^ X \>\" s X'^ ■ 

,p ‘A * r e.j’ „ v. X. .-. ^ 

% ^oX||A ° ‘X X v - ' 

\. „ - i z c >. z = 


A 

* (5> -4 r>> y \ 

/v" 1 '“*,/x, 7 " v ^ c°* c «7% 

°o ’ » v r 

■ ^:;, o x 0 o x , , -iX _ 

5& / -> 

'XX ^ A 

^ 0 N o > ^p % 

-V 


.0' 


x v ,J ^ 


x\ 


•\ 



*,W'' J 

%/ 8 " s v>7 

























































CPIICKOXPBATCKM 


CZECH 


SHQIP 


MAGYAR 


0 * 


3 ^ p 


0//Q 


TURK£E 


PORTUGUES 




MILITARY 

INTERROGATION 

EXERCISES 


ROMANA 


YKPAIHCbKA 


ITALIANO 


BAHASA INDONESIA 


POLSKI 


&f 

«2l 


an 


CESKY 


EAAHNIKA 


oj ^ oi 


ESPANOL 


FRAN^AIS 


SLOVENSClNA 


SUOMENKIELI 


DEUTSCH 


TIENG VIET NAM 






,«3 303 30 3 


LIETUVIl} 


] 























































































































































HEADQUARTERS 
ARMY LANGUAGE SCHOOL 
Presidio of Monterey, California 


9 August 1956 


INTERROGATION EXERCISES AT ARMY LANGUAGE SCHOOL 


THOSE EXERCISES CONTAINED HEREIN WHICH PERTAIN TO INTERROGATION ARE 
BASED UPON EXERCISES PREPARED BY THE ARMY GENERAL SCHOOL, 1953# AND ARE 
EXCELLENT FOR LANGUAGE TRAINING. HOWEVER, EVERYONE USING THESE EXERCISES MUST 
REALIZE THAT THE PRISONER RESPONSES ARE NOT INTENDED TO BE EXAMPLES FOR U. S. 
PERSONNEL. SHOULD YOU BECOME A PRISONER OF WAR YOUR CONDUCT AND ANSWERS TO 
QUESTIONS SHOULD BE GOVERNED BY THE "MILITARY CODE" OF 1955. 



Colonel, Artillery 
Commandant 



INFORMATION I MAY DISCLOSE SHOULD I 
BECOME A PRISONER OF WAR 


WHEN QUESTIONED, SHOULD I BECOME A PRISONER OF WAR, I AM BOUND TO GIVE 
ONLY NAME, RANK, SERVICE NUMBER AND DATE OF BIRTH. I WILL EVADE ANSWER- 
ING FURTHER QUESTIONS TO THE UTMOST OF MY ABILITY. I WILL MAKE NO ORAL 
OR WRITTEN STATEMENTS DISLOYAL TO MY COUNTRY AND ITS ALLIES OR HARMFUL 
TO THEIR CAUSE. 

When questioned, a prisoner of war is required by the Geneva 
Convention and permitted by this Code to disclose his name, rank, service 
number and date of birth. A prisoner of war may also communicate with 
the enemy regarding his individual health or welfare as a prisoner of 
war and, when appropriate, on routine matters of camp administration. 

Oral or written confessions true or false, questionnaires, personal 
history statements, propaganda recordings and broadcasts, appeals to 
other prisoners of war, signatures to peace or surrender appeals, self 
criticisms or any other oral or written communication on behalf of the 
enemy or critical or harmful to the United States, its allies, the Armed 
Forces or other prisoners are forbidden. 

It is a violation of the Geneva Convention to place a prisoner of 
war under physical or mental torture or any other form of coercion to 
secure from him information of any kind. If, however, a prisoner is 
subjected to such treatment, he will endeavor to avoid by every means 
the disclosure of any information, or the making of any statement or the 
performance of any action harmful to the interests of the United States or its 
allies or which will provide aid or comfort to the enemy. 

Under Communist Bloc reservations to the Geneva Convention, the 
signing of a confession or the making of a statement by a prisoner is 
likely to be used to convict him as a war criminal under the laws of his 
captors. This conviction has the effect of removing him from the 
prisoner of war status and according to this Communist Bloc device 
denying him any protection under terms of the Geneva Convention and re¬ 
patriation until a prison sentence is served. 


15010a 


^ A. 

u 




CZECH 


Military Interrogation Exercises 


December I956 


krmy Language School 
Presidio of Monterey, California 







OBS AH 


Strana 


1 

3 


0brn£n4 jednotky 

^st I. 6 

5dst II. 9 

Pgchota obrnSn^ch jednotek . 12 

iSenijnl jednotky 

test I...15 

test II . 17 

Personal baterie polnlho dSlostrelectva 

test I .19 

test II .22 

Predsunut^ posorovatel polnlho dSlostrelectva ... 25 

Sty5ny dustojnlk polnlho delostrelectva .. 30 

StySnl d&stojnlci (pluk) 

C6st I .33 

test II.....♦ 36 

test III . 38 

test IV .. 40 

test V .a. 44 

test VI .. 46 

Kulometnlk 48 

Zdravotnicky personal 

&5st I . 50 

Cast II . 53 

Spojka . 56 

Minometn4 dru2stvo. 58 


it- 



Predmfrt 

Protitankovd rota 

test I . 

test II .. 



i 



























OBSAH : 


PPedmSt 


Organisace, vyzbroj a vystroj 

Cist I . 60 

Cast II . 62 

Cast in. 64 

Cast iv. 67 

Cast v . 69 

Velitel hlldky ...72 

Clan hlldky . 74 

Radista (radiotelegrafista) ...... 77 

Prtizkum ..........79 

Strelec (z pu§ky, p58£k) 

Cast I .81 

teat II.84 

test III.86 

test IV.89 

teat IV. 91 

Dflstojnlk §t4bu - specialista.... 93 

Terennl tvary 

test I .97 

test II.98 

test in . ioo 

6cist IV.102 


ii 
























protitankova rota - Cast i 


OTAZKY: 


1. Jak se jmenujete, pane poruAlku ? 

2. Od ktere jednotky jste, pane 
poruciku Bednari ? 

3. U ktere roty druheho praporu 
jste ? 

A. Vy jste sel po ceste, kdyz jedna 
nase hlldka vAs zajala. Kam jste 
sel ? 

5. Jaky druh del mAte u vast Sety ? 


6. Kolik techto del mA vase rota ? 


7. Jaky je maximalnl dostrel toho 
75mm protitankoveho dela ? 

8. Jak silny panel? muzete 
prostrelit tlm delem, kdyz 
pouzijete prubojnA strelivo ? 

9. Jake jinA strelivo muzete 
pouzlvat ? 

10. Kde byla ta protitankova polo- 
ceta, ke ktere jste sel ? 

11. Kolik del tam mate ? 

12. Kolik pesaku tam mate na jeho 
ochranu ? 


13* Proc mate jen jedno delo na 
te krizovatce ? 


14. Kde je ta druha krizovatka ? 


ODPOVfol: 


1. Karel Bednar. 

2. JA jsem od druheho praporu 
peslho pluku 113. 

3. U protitankove roty. 


4. Cel jsem k jednA svA polocetA. 


5. MAme 75mm protitankovA dela 
(protitankovA kanony). 

6. KazdA rota mA dve cety a kazda 
z nich mA 2 dela. 

7. Muzeme strllet az do 13.730 m. 


8. Az 10 cm. 


9. VybusnA (trhacl) a zApalnA 
(fosforovA). 

10. Je na krizovatce silnic 77 a 30. 


11. Jenom jedno. 

12. Jedna pesl rota tam ma kulomet 
a jedno pesl druzstvo, zakopanA 
v bllzkosti krizovatky. 

13. Protoze je tam jeste jinA krizovatka, 
kterA musl byt pod palbou druhAho 
dela. ' 

14. Ta je asi 600 m vychodne od mlsta, 
kde jsem byl zajat. 


1 




15. Kolik pechoty chranl to 15. 

palebne stanovi§te ? 

16. Jake prekazky m£te na krizovatce 16* 
silnic 77 a 30 ? 

17. Co tam jeste m£te ? 17. 


IB. Jaky dmh prekAzek m£te IB. 

na te druhe krizovatce sm£rem 
na vychod ? 

19. Kde je umlstena ta druhA ceta, 19. 
pane poruclku ? 


20. Kolik streliva udrzujete 20. 

v postavenl ? 


21. Je to palebny prumer pro 75 mm 21. 
delo ? 


22. Kolik muzu m£te u roty, pane 22. 

poruclku ? 

23. To je hodne. Co tam mate jineho 23. 
mimo dve delove cety ? 

24. Kde je ta municnl ceta ? 24. 

25. Jake spojenl mate v palebnem 25. 

postavenl ? 

26 . ftekl jste"tec( pravS”. Ocek^vate 26 . 
nova radia ? 


27. S kym mate telefonni spojenl ? 27. 

28. Jake jine orostredky protitanko- 28. 
v6 obrany mate v useku vaseho 
oraporu ? 


Jedno p£sl druzstvo. 

Je tam nekolik protitankovych 
min a par protipechotnlch min. 

Jsou tam taky 2 rozbit6 2 l/2 tunove 
vozy (dve a pul tuny), ktere 
zatarasujl cestu. 

2enisti tam udelali prekAzku 
ze stromu a balvanu. 


Ta je zasazena proti tankum 
na druhdm krldle praporp. Nejsem 
si jist, kde presne. 

Asi deset ran trlstiveho (vybusneho), 
pet ran zapalneho (fosforoveho) a 
25 ran vybusneho protitankoveho 
streliva pro delo. 

Ne, ja mam rad nekolik ran navlc 
pro vsechny prlpady. Ja nepocltam 
s ustupem. 

Tri dustojnlky a 65 muzfi. 

Velitelskou skupinu (cetu) a 
municnl cetu. 

Ta je u velitelstvl roty. 

Te5 prave m£me stare pechotnl 
radio ABC - 300. Nejsou moc dobra, 
baterie dlouho nevydrzl. 

Slysel jsem, ze brzo dostaneme 
nekolik ABC - 10. Ty maji byt lehcl 
a maji mlt vets! dosah nez trlstovky. 

KazdA poloceta ma telefonni linku 
k nejbliSslmu velitelstvl p£§l roty. 

Kazda pesl rota ma protitankovy 
raketomet. 


2 


29• Jakeho druhu a jake rAze je 

ten protitankovy (PT) raketomet ? 

29. My mu rikame BAZOOKA*. MA razi 

6 era a hladkou skladacl hlaven. 

30. Z jake polohy odpalujete PT 
raketomet ? 

30. Odpaluje se s ramene, bucl ve stoje, 
v sede, nebo v leze. 

31. Jaky druh streliva uzivAte 
pro tuto zbran ? 

31. Trlstive, vybusne protitankovA 
a zApalnA. 

32. Jake strelivo ma pAAAk pro 
protitankovou obranu ? 

EAST II* 

32. Puskovy granAt. Majl granAtomety, 
kterA se nasadl na hlaven pusky 
a tlmto druhem granAtometu mohou 
strilet bucl vybusne protitankovA 
nebo zApalnA rucnl granAty. 

33* Jaky vycvik jste prodSlal 
v protitankovA obrane, pane 
noruciku ? 

33. Navstevoval jsem dva raAsice Akolu 
protitankove obrany. 

34. S jakymi zbranemi jste prodelal 
vfcvik v tA dobe ? 

34. S temi, 0 kterych jsem vAm uz rekl. 

S 75 mm dAlem, 6 cm BAZOOKOU 
a puskovym granAtem. Taky s 37 mm 
delem a trochu s protitankovymi 
minami. 

35. Kolik vAzi ta BAZOOKA ? 

35. Posledni model M9A1 vAzl asi 7 l/2 kg 

36 . Kolik ruznych typu te 6 cm 

BAZOOKI tea pouzlvAte ? 

36. Te3 majl vAechny jednotky M9A1. 

37. Jak dlouhy je ten PT raketomet ? 

37. Asi 153 cm. 

38. Jaky je maximalni dostrel teto 
zbrane ? 

38. 700 m. 

39. Kolik vazi raketa (naboj) ? 

39. ObA, i vybuAnA protitankovA i zApalnA 
vAzl 1 1/2 kg. Marne taky cviAny 
nAboj, ktery pouzlvAme pro vycvik 
a ten mA stejnou vAhu. 

40. Jak A miridla mA PT raketomet ? 

40. MA kruhove hledi podobnA vaAemu, 
namontovane na strane hlavne a 
dllkovanou metrovou stupnici od 0 
do 600 ra, odstupnovanou v 50ti metro- 
vych intervalech. 


+ The present Czechoslovakian equivalent of the American Bazooka is called 

TARASNICE. 


3 




41. ftekl jste, ze ratizete granAto- 
metem strllet vybusn 6 proti- 
tankov<5 a z£paln6 strelivo. 

Jak4 jin6 strelivo mflzete strllet 
granAtometem ? 

42. Jaky je raaximAlnl dostrel proti- 
tankov4ho a zApalneho streliva ? 


43. Z jak6 polohy nriHete strllet 

puskov6 granAty ? (ruSnl granAty) 


44. Mfigete strllet protitankovy puiko- 
vy granat vrchnl (horn!) skupinou 
elevaSnlch uhlfi ? 


45. Kdyz strlllte t&nito protitanko- 
vymi zbranemi na obrnenA vozidla, 
v jake poloze mi byt tank, nebo 
na kterou jeho Sast mlrlte ? 


46. Jaky dostrel ma 57 mm bezzAkluzo- 
v£ d£lo (recoilles gun) ? 

47. M&ze tato zbran strllet za tmy ? 


48. Jak se osvStluje zamSFovaS 
v noci ? 


49. Jaky jiny druh miridel raa 57 nun 
bezz£kluzov<5 delo krorae tohoto 
optickdho zamirovaSe ? 

50. Jak je dllkovAna metrova stupnice 
na tom sklapeclm hied! ? 


41. Muzeme tak6 strllet signalnl 
rakety. 


42. MaximaIni dostrel je pro obojl 
300 az 330 m. Pro strelbu na 
tuto vzdAlenost uzlvAme granAt M7. 

43. Strelec, kdyz strlll, muze stat, 
klecet nebo muze byt v poloze leze 
k palbg. Ve skuteSnosti poloha 

v leze je presnejsl, ale je-li 
dostatecnS cviSena strelba ve stoje, 
nebo v klefce, milze byt take uSinna. 

44. Jedna z nejlepslch poloh pro strelbu 
vrchnl skupinou uhlu je poloha 

v sedg, ale takova strelba je min 
presna proti obrnSn^m vozidltim. 

45. HlavnS do boku. Kdyz zasahneme p£s, 
zneSkodnlrae tank docasne. Panclr 

po stranach tanku a pod tankem je 
nejslabsl, proto se snazlme dostat 
z&sahy do tSchto mist. 

46. Maximalnl dostrel je 4.340 m, 

ale kruhove hledi mi stupnici pouze 
do 1.900 ra. 

47. Ano, mame osvetlovacl zarlzenl, 
kterym je mozno osvetlit nitkovy 
kr!2, kdyz je spatnS videt. 

4S. K jeho osvStlenl se uzlvA dvou 
3 voltovych zarovek, ktere jsou 
zapojeny na 2 baterie do kapesnlch 
svltilen. 

49. PouzlvAme take otevrene hledi M 18 
a skipped hledi. 


50. Je rozdelena na 100 m invervaly 
od 0 do 1.100 a 51slov£na kazdych 
100 m. 


4 


51. Kolik muzfi mA obsluha teto 
zbranS ? 


52. Z jake polohy se odpaluje 
tato zbran ? 


53. Jak se odpaluje z vozidla ? 


54. Kolik vAzl to dAlo ? 

55. Kolik mu2\i je potreba k prenASe- 
nl te zbranS ? 


56. Jaky jiny druh podstavce mtize 
se pouzlt kromS toho kulometnS- 
ho (kromS trojnozky) ? 


57. Jaky druh spousteclho zarlzenl 
mA tato zbran ? 

5B. Kolik druhii protitankovych rain 
te<3 uzlvAte ? 

59- JakS mnozstvi trhacl nAplnS 
obsahujl tyto miny ? 


51. Dohromady 5 muzu; velitel druzstva. 
strelec, nabljec (pomocnlk strelce) 
a dva nosici streliva (pomocnlci). 

52. Odpaluje se z polohy stoje, sedS, 
klece nebo leze. Muzeme take 
pouzlvat pri strelbS kulometneho 
podstavce M 1917 A 1. 

53. Sedmapadesatka milze byt odpilena 
ze 1/4 tuny, z pevneho podstavce 
na zadku vozidla, nebo z Sepu 
(pivotu) vedle ridice. 

54. 21 kg. 

55. Na delSl vzdalenost ji mohou 
prenAset dva muzi a na kratSl 
vzdAlenost staSl jeden mu2. 

56. Jako dais! podstavce mime dvojnozku 
a podstavec o jedna noze. A ty 
uzlvame vetsinou, protore trojnozka 
je prlliS tezka k prenasenl na 
dlouhe vzdAlenosti. 

57. tfdernlkovy typ. 

58. Prave teci uzlvame dva druhy 
sovStskych protitankovych min. 

59. JA toho o minach moc nevlm. Vsecko 
co vim, je, £e jedna mina mA 
napln asi 6 az 7 l/2 kg, zatlm co 
druhA 10 az 13 kg. Ta mens! mina 
potrebuje asi 5 az 10 kg tlaku, 
aby vybuchla, ta vetSI asi 150 kg. 


5 


obrnM JEDNOTKY - CAST I 


ODPOVEpI: 


OTAZKY: 


1. Jak se jmenujete a jakou 1. 

mite hodnost ? 

2. Ke kteri jednotce patrite ? 2. 

3. Jake je vase zarazeni ve 3. 

tret! SetS ? 

4. Jake tanky mi vis pluk ? 4. 

5. Kolik tanku rai vase Seta ? 5. 

6. Kolik muzu osadky mi tank a 6. 

jake maji povinnosti ? 

7. Jaky byl vas ukol v dobe, kdy 7. 
jste byl zajat ? 

8. Jak jste meli podporovat 8. 

pechotu ? 


9. Kolik pSchoty jste podporovali 9* 
v torato utoku ? 

10. Jake spojenl jste rael 10. 

s ostatnimi tanky svi Sety ? 


11. Jake spojeni jste mSli 11. 

s druhou Setou ? 


Cetar Miroslav Safranek. 


Ke treii Sete prvni roty, prvnlho 
praporu, pluku strednich 
tankfi 569. 

Jsem zistupce velitele Sety. 


Mime strednl tanky s 90 mm dSly. 

Tri. 

Osidka mi celkem pet muzti. Velitel 
tanku, strelec, ridiS, pomocnik 
ridiSe a spodni strelec, a nabijeS. 

Moje Seta a druhi Seta nasi roty 
mSly podporovat utok pechoty. 

Kdy2 utok zaSal, tanky vedly a 
pechota postupovala za nimi. Kdyz 
jsme se priblizili k cili, tanky se 
mily zastavit a mely piiit na cil, 
dokud pechota nemohla postoupit 
pod ochranou nasi palby. Kdyz 
pechota byla ve vychodisti pro zteS, 
mila vystrelit osvetlovaci raketu 
a my jsme mSli zastavit palbu a 
postoupit, abychom byli pripraveni 
pro postup na ell. 

Jeden prapor. 


V tancich mime radiostanice podobni 
va§im,a tSmi, anebo zrakovymi 
signily, udrzujeme spojeni s ostatnimi 
tanky. 

Pro spojeni radiem jsme uzivali 
stejny zpusob. Oni meli sviij volacl 
znak a my take svuj. Museli jsme 
pouSivat skoro vyhradnS radio, 

"protoze druhi Seta byla za utoku 
na pravem kridle, a to bylo pHliS 
daleko pro zrakove spojenl. 


6 




12. Soustredili jste se s druhou 
Setou, drlv nez utok zafal ? 


13. Kde jste se soustredili ? 


14. Jake jin£ bojov£ prostredky 
jste videl v prostoru 
soustredenl ? 

15. Jaka kolovA vozidla to byla ? 


16. Jaky nAklad mela ta vozidla ? 


17. Jaka jina vozidla tam byla ? 


18. Kolik tech protiletadlovych 
kulometu jste videl ? 

19. Kde je druhA ceta vasl roty ? 


20. Kdyz jste opustili prostor 
soustredenl, jak jste se 
dostali pres Bystrici, na cestS 
do vychodiSte k utoku ? 


21. Kdyz jste prekrocili Bystrici, 
kudy jste jeli ? 


12. Ano, museli jsme prezkouset nase 
radiostanice a take se navzajem 
seznAmit s nasimi smery utoku. 

13. Pluk ndm prid£lil prostor 
soustredenl (prostor shromazdSnl) 
v zslesnenem terenu v bllzkosti 
soutoku rek Bystrice a Lufcnice. 

14* Pokud jsrae byli v prostoru 

soustredenl, pohybovalo se tam 
nekolik kolovych vozidel. 

15. VStsinou 2l/2 tuny, ale bylo 
tam taky nekolik jeepu. 

16. Ta, kterA jsem vid£l, vezla 
benzin a 90 mm strelivo. Nekolik 
z nich raelo taky neco polnlch 
dAvek proviantu. 

17* Kdyz j3me vjeli do prostoru 

soustredSnl, vsiml jsem si tam 
nekolika protiletadlovych 
kulometii r£ze 12.7 mm. Byly 
namontovAny jednotliv£ na 
podvozclch, byly dobre maukovany 
a umlstSny ve vybudovanych 
stanoviStlch. 

18. Videl jsem tri, ale nevlm, jestli 
jich tam nebylo vie. 

19. CelA rota se pfesunula do prostoru 
soustredenl,a pokud vim, druhd 
ceta je v zAloze, pobllz tohoto 
prostoru. 

20. Udelali jsme predbezny priizkum 
mostu, ale zjistili jsrae, ze je 
prllis poskozeny vasl delostreleckou 
palbou a pro nase tanky nepouzitelny. 
PAtrali jsme d£l podle reky a nasli 
jsme pouzitelny brod. 

21. Vetsinou jsme se museli drzet cest. 
Deste z minuleho tydne znemoznily 
postup terenem. 


7 


22. Jaky byl n£hradni pl4n pro 
utok v pripadS de§t£ ? 


24. Jak by pechota mohla postupovat 
s va§imi tanky, kdyz nemSla 
z£dn6 transport6ry ? 


25. Jak byla upravena spoluprace 
s delostreleckymi a mino- 
metnymi jednotkami pro palby 
na ell.? 


26. Jaky druh delostreleck6 
palby mel byt pouzit ? 


22. Rozkaz, ktery mi dal velitel 2ety, 
byl, 2e Jen v pripadS siln6ho 
de§t§ se utok nebude provedSt 
podle pl£nu. V prlpadS silneho 
de§t£ utok bude odlozen nejmenS 
o 45 hodin, aby teren mSl Sas 
vyschnout a aby byl dostatecnS 
pevny pro tanky. 

Pokud vim, 2£dne. 


24. ProtoSe v^chodiStS k utoku nebylo 
prilis daleko od cile, bylo 
planovano, 2e pSchota bude 
postupovat za tanky. 

25. Jedine informace, ktere jsera mel, 
byly, ze dSlostrelectvo a mino- 
metne jednotky provedou dSlo- 
streleckou prlpravu na cil kr£tce 
potom, kdy opustime shroma2di§tS. 
Vim, ze predsunuty dSlostrelecky 
pozorovatel byl s druhou tankovou 
cetou. 

26. Palby 120 mm houfnic a 120 mm 
minometu. 


23. Kolik transporter^ - myslim 23. 

obrnen^ch utoSn^ch vozidel - 
melo byt pouzito v tomto utoku ? 


8 


OBRN&lfi JEDNOTKY - CAST II. 


OTAZKY: 


27. Pane cetari, vy jste rekl, 27. Je tain kulomet rize 7.92 mra, 

ze tanky vaseho pluku majl ktery je sprazen s kanonem. 

90 mm kanony. Jak^mi jinymi 

zbranimi jsou vyzbrojeny 
tyto tanky ? 

28. Kde je ve vizi umlstin, vzhledem 28. Nalevo od kanonu. 

k 90 mm kanonu ? 


29. Jaki jini zbrani mi ten tank ? 29 


30. Kdo je zodpovedny za palbu ze 30 
sprazeneho kulometu ? 


31. Jak£ druh zbrani mite v prednl 31 
cast! trupu tanku ? 


32. Jaky druh streliva mate 32 

k disposici pro strelbu z 90 mm 
kanonu ? 

33. Kolik 90 mm streliva vezete 33 

v tanku jako jeho palebny 

prumir ? 

34. Jake zarlzenl mite v tanku 34 

k odstranenl plynu pri strelbi 

z dela ? 


35. Jake zamirovacl zarlzenl mi 35 

strelec pro strelbu z 90 mm 
kanonu ? 


Velitel tanku ma kulomet rize 
12.7 mm ve prednl iasti kupole, 
kterym muze stfllet na pozemnl 
clle i proti letadlum. 

Strelec mi\2e strllet z obou, 
z dila i ze sprazeneho kulometu, 
elektrickym nebo rucnlm odpalovinlm. 
Taky nabljei muze strllet 
z kulometu ruini. 

Je tam druhy kulomet rifce 7.92 mm, 
namontovany v predku trupu, ktery 
odpaluje pomocny ridii. Veiinou 
mu rlkame spodnl strelec, protoze 
to je jednou z jeho hlavnlch 
povinnostl. 

Mime trlitive(HE), zipalne (WP), 
prubojni-tankovi (WVAP) a prlibojne 
s kuklou (APC). 

Dohromady mime 72 ran 90mm streliva 
To zahmuje 10 ran pohotovostnlho 
streliva v prihridce u dela. 

Mime vyssavai upevniny na hlavni 
dela a taki mime vetracl zarlzenl 
uvnitr vize. Na konci hlavni je 
ustova brzda, kteri pomihi zkritit 
delku zikluzu pri strelbi. 

Mi dalekohled (teleskop) a periskop 
pro prlmou strelbu a kvadrant pro 
neprlmou strelbu. 


9 



36. Jakd zarlzenl majl ostatnl 
dlenovd osAdky, aby videli 
z tanku, kdy2 pruzory jsou 
uzavreny ? 


37* Kolik v£21 tento strednl tank ? 
38, Jakou m£ maximdlnl rychlost ? 


39. Jaky je obsah benzinovych 
nddrSl ? 

40. JakA je prtimdmA spotreba 
benzinu na komunikaclch ? 


41. JakA je brodlcl schopnost 
strednlho tanku ? 

42. Kolikaprocentnl svah rauze tento 
tank vyjet ? 

43. Jaky druh pAsii pouzlvAte ? 


44. Se kterym druhem pdsti dosahujete 
nejlepslch vysledkfi ? 


45. M4te potlze s motorem, pokud 
se t^ce mechanickych poruch ? 


46. Jaka vozidla m£te organisadne 
priddlenA pro zAsobovAnl roty 
benzinem a strelivem ? 


47. Kolik 90 mm streliva udrzujete 
v prostoru roty ? 

48. Jak potom zdsobujete Sety, kdyz 
ne od roty ? 


36. ftidic, nabljec a spodnl strelec 
majl kazdy svuj periskop, namonto- 
vany ve svych pruzorech. Velitel 
tanku ma take periskop a mimo 

to pruzorovd Sterbiny v kupoli. 

37. Priblizne 46 tun. 

38. Asi 55 km za hodinu. Zpravidla 
32 az 40 km ve volnem terdnu. 

39. M4me 2 benzinovd n£dr£e. Jedna je 
na 450 1 a druhd na 600 1. 

40. Kdyz jsme dojeli naposled do bojoveho 
postavenl, rota spotrebovala 
prumdrnd 12 az 15 1 na 1 km pro tank. 

41. Mufceme brodit az do hloubky 1 m. 


42. Muzeme vyjet asi 60tiprocentnl 
svah. 

43. V poslednl dobe byla potlz dostat 
ocelovd pasy a proto jedna ceta 
pouzlvA gumove pasy. 

44. Nejvlc tankistu dava prednost 
ocelovym pAsum, protore dele 
vydr21. Gumove pdsy se snadno 
ldmou a trepl, zejmdna za chladneho 
poSasl, a muslme je casto vymdnovat. 

45. Ne mnoho. Ale za horkdho pocasl 
se motor zahrlva, a kdyz jsme 

na pochodu, muslme obcas zastavit, 
aby se ochladil. 

46 . Rota md dve 2 l/2 tuny, ktere k torau 
pouzlvame• NdkolikrAt jsme 
potrebovali daldi dopravnl 
prostredky a v takovem prlpadg 
dopravnl rota pluku, ktery podporujeme 
n4m je dodd. 

47. MAme prlmo u roty dais! palebny 
primmer pro kazdy tank. 

48. Odeblrame strelivo od pluku a 
dopravujeme ho prlmo k Setdm. 

Strelivo je prevzato ve skutecnosti 
u dopravnl roty pluku. 


10 


49. Jak je organisovdn odbdr 
benzinu pro vozidla ? 


50, Jakd jind organickd vozidla mdte 
u roty mimo tanky, ndkladni 
vozidla a jeepy ? 

51. Kde provddite opravy a udrfcovdni 
tankti ? 


49* UdrSujeme sklad benzinu u roty 
a pouzivime vlastnl vozidla 
k dopravd benzinu k Setdm, kdekoli 
prdve jsou. Uzivdme 250 1 barely. 

50. To jsou jedind vozidla, kterd 
mime. 


51. Mens! opravy provadime u roty 
nebo u Sety. Vymdna motoru nebo 
vetdi opravy jsou provddeny 
v prapomlch dllnach, ktere majl 
vycvidend mechaniky. 


11 


p£;chota obrnMch jednotek 


•OTAZKY: ODPQVfiDI: 


1. Jak jste dostal posledni 1. 

rozkaz oro utok, pane Setari ? 


2. Kde vim byl vydin posledni 2. 

rozkaz ? 

3. Co jste dilal v prostoru 3. 

soustredini, kdyz jste cekal 

na velitele cety ? 


4. Kde byla umistina pechota, pokud 4. 
,1ste byli v prostoru soustredini ? 

5. Kolik peiich rot raelo byt v prvnim 5. 
sledu za utoku ? 


6. Kde m§la byt umistena tato rota 6. 

v zaloze ? 

7. Jak dlouho tam mely zustat ? 7. 


8. Jak mela postupovat zilozni 8. 

pechota po zahijeni utoku ? 


9. Jake soojeni ,1ste mili s pechotou 9. 
pri utoku ? 


10. Jake jine snojeni jste mili 10. 

s pechotou ? 


Velitele £e t byli zavolani 
na velitelstvl praporu, a kdyz 
nis velitel Sety priiel zpet, 
rekl nim, jaky je plin utoku. 

V prostoru soustredini. 


Prezkusovali jsme tanky, jestli 
nemaji mens! mechanicke zivady, 
naplnili jsme benzinove nadrze 
a prezkouseli jsme, zda mime cely 
palebny prumer streliva. 

Pichota prisla do tehoz prostoru 
soustredeni,asi hodinu po nis. 

Velitel cety mi rekl, ze prvnl 
a treti rota pesiho praporu 
povedou utok. Druha rota mela 
zustat v zaloze pro pripad, ze by 
nekteri z utocicich rot bude 
potrebovat zeslleni. 

Zustala v prostoru soustredeni 
s prvni tankovou cetou. 

Tankovi ceta a pesi rota mely 
opustit shromizdiste asi 5 minut 
po naiem vyrazeni k utoku 
z vychodisti. 

Co nejvic jich railo jet 
na tancich prvni Sety, zbytek 
mel postupovat za tanky. 

Uzivali jsrae pechotni radiostanici, 
kterou mime namontovanou ve v£8i 
tanku. Uzivali jsme taky opticke 
signily s vyjimkou pripadu, kdy pichota 
vyzadovala bodovou palbu na nektere 
speciilni cile. 


12 


Na zadni casti kazdeho tanku je 
telefon, ktery pechota pouzivi, aby 
se domluvila s velitelem tanku. 




11. Jak se manipuluje s tim 11 

telefonem ? 


12. Kde byl predni okraj vaSeho 12 

vychodistS k utoku ? 

13. Jak f signal nebo znameni bylo 13. 
dano k zah£jeni utoku ? 

14. Jak byl prapor uvSdomSn, ze 14 

utok m£ zacit ? 


15. Kde bylo vase vychodiste 15 

k utoku ? 


16. Jaky terenni tvar to byl ? 16 


17. Jaky signal byl pouzit, aby 17 

by la prelozena palba tankfi, 
kdyz nechota byla ve vychodisti 
pro ztec ? 

IS. Jsky signal jste oouzili k prelo- IS, 
zeni delostrelecke a minometne 
oalby ? 

19. Pouzili jste bilou raketu. 19 

K Semu to bylo ? 


20. Ktere zbrane mely zahajit 20, 

palbu, kdy2 jste vystrelili tuto 
raketu ? 

21. Kolik jednotek jste vlastnS 21, 

podporoval se svou cetou ? 


Kdyz se telefon zvedne z ven8i , 
rozsviti se cervene svetlo 
ve vezi. Kdyz velitel tanku chce 
mluvit s pesakemf, blika svetlo 
na telefonni skrince na zadku 
tanku. 

Byla to okresni silnice, kterA 
vedla kolmo k nasemu postupu. 

&Ldny signal nebyl pouzit. 


VSichni dustojnici a poddustojnici 
si naridili stejnS hodinky a 
v 05*30 vSichni vyrazili. 

Bylo to misto, kryte pred palbou 
a pozorovanim, asi 200 m 
od predniho okraje vychodistS 
k utoku. 

Bylo to vlastne koryto vyschl^ho 
potoka, ktere vedlo do uzlabiny. 

Pouzili jsme cervenou pad^kovou 
raketu. 


Zelenou raketur 


Pechota m§la narizeno pouzit 
takovou raketu, kdyz potrebovala 
kourovou clonu na cili, aby 
zakryla svuj postup. 

Jenom tankove cety, protoze jsme 
byli dost blizko a tanky raohly 
polozit presnejsi palbu na cil. 

Moje ceta mela spolupracovat 
s prvni pesi rotou* Druhi 
tankova ceta s treti pesi rotou. 


13 






22. Kde byla umlstena rota 
tSSkych zbrani nebo rota 
doprovodnych zbranl praporu ? 


23. Kde byly zasazeny 81 mm 
minomety ? 


24. Jake byly vaSe rozkazy potom, 
kdyz pSchota obsadila ell ? 

25. Kde v orostoru ctle mSla byt 
vase Seta umistSna ? 


26. Co m£la dSlat druha tankov6 
Seta ? 


22. TS2k 6 kulomety mely podporovat 
utok palbqu s vysiny, kter£ byla 
za prednlm okrajem vychodistS 

k utoku. 

23. Kdyz jsme zahdjili utok, byly 
v postavenl na pravdm krldle 
praporu. Zastrlleli se uz pred 
utokem. 

24. Meli jsme se presunout na cil. 


25. Moje Seta mSla podporovat pSsl 
rotu, se kterou jsme spolupracovali, 
a to hned, jak byehorn se 

dostali na kopec. Velitel praporu 
predpokladal mosfoost protidtoku 
nepratelskych obrngnych sil a proto 
nas tam chtSl k zesllenl proti- 
tankovd obrany. 

26. MSjla ty2 ukol. ^y jsme mSli byt 
na leve stranS cile a druh4 Seta 
na pravS. 


a 


9 


10 


14 


SenijnI jednotky - CAst i 


OTAZKY: 


1. Podle udajti ve vaAi vojenskA 
kniSce a oznaSeni jednotky 

na vaSem stejnokroji (uniforms) 
jste cetar od 113. zenijni 
roty, 13. pAAl divise. JakA 
je vaAe vojenskA Aislo ? 

2. Jakou funkci mate u jednotky ? 


3. Jaky byl vAA ukol v dob A, kdy 
jste byl zajat ? 


4. Ktere minove pole znAzornuje 
tento olAn ? 

5. Vidim, ze plAn neni v mAritku, 
ale vidim z nAj, ze minove 
pole je na rozcesti, ktere mA 
souradnice 93104231. Jak veliky 
prostor znAzornuje tento nAArt ? 

6. Jaky druh min znAzornuje 
tenhle krouzek, ktery mA 
uvnitr "X" ? 

7. A co tyhle A erne krouAky ? 


8. JakA je vzdAlenost mezi 
protitankovymi minami ? 

9. JakA je vzdAlenost mezi 
protipAchotnimi minami ? 

10. JakA je vzdAlenost mezi 
Drotipechotnimi a protitankovymi 

. minami ? 

11. Jakf vzor protitankov^ch min 
byl pouzit ? 

12. JakAho tlaku je potreba 

k vybuchu teto protitankovA 
miny ? 


1. 2345678 


2. Jsem cetar a velim druzstvu 
minovA Aety. 

3* 5el jsem se seznAmit s terAnem, 
ve kterAm jsem rael narizeno 
polozit dnes odpoledne miny. 

4. To je plAn minovAho pole, kterA 
jsem poloiisil dnes rAno. 

5. 50 x 75 m. 


6. To jsou protitankovA miny. 

7. To jsou protipAchotni miny nebo 
nAslapnA miny. 

8. Jsou 5 m od sebe. 

9. Ty jsou 2 l/2 m od sebe. 

10. 6 m. 

11. Pouzili jsme sovetske miny TM-41 

12. 170 kg. 


15 




13. Jak se zneSkodni sovetskd 
miny TM-41 ? 

13. 

Aby se mins zneskodnila, 
odiroubuje se tlakovi SepiSka 
na vrchu miny a opatrnS se 
vytihne zapalovaS s rozbuskou. 

14. Jaky druh protipSchotnich 
min pouzivAte ? 

14. 

Ruskd protipSchotni miny Pomz-2. 

15. Jak£ jiny vzor protitankovych 
min pouzivate ? 

15. 

Pokud vim, jenom sovetske TM-41. 

16. Jaky vzor zapalovace se 
pouziva ? 

16. 

Uzlvaji se sovStske zapalovaSe 
MUV nebo VPF. 

17. Jaky tlak vygaduje zapalovaS 

MUV, aby byl uveden v cinnost ? 

17. 

Od 1 do 10 kg. 

18. Jak velkSho tlaku je zapotrebi, 
aby byl uveden v Sinnost 
zanalovac VPF ? 

18. 

To nevlm. 

19. Jak se znegkodnujl tyto 
zapalovace ? 

19. 

To nereknu, u2 jsem vim dal dost 
informacl 0 minach. 

20. Jak jsou oznacena minovA 
pole, aby je vase vlastnl 
jednotky poznaly ? 

20. 

Minova pole jsou oznacena 
kovovymi kollky s kovovym 
trojuhelnikem, ktery je asi 

15 cm dlouhy a asi 12 cm iiroky. 
V kazdem rohu minoviho pole je 
jeden. Ty trojuhelniky jsou 
natreny Servene. 

21. Kdo vSechno dostAva tento 
pl£nek ? 

21. 

Viechny vyssi a nizsl jednotky 
v divisi. 

22. Kdo vam obvykle d4v4 rozkazy 
k polozeni min ? 

22. 

Plukovni operaSni dustojnik. 

23. Do jak 6 miry se muzete uchylit 
od vzoru, ktery je vam dan ? 

23. 

Nesmlra se uchylit vubec. 

24. Kolik muzu ma zenijnl rota ? 

24. 

Pet dustojniku a 190 muzu. 

25. Kolik je jich v minove cete ? 

25. 

Jeden dAstojnik a 30 muzu. 

26 . Kolik mu2u m£ pontonovA Seta ? 

26 . 

Jednoho dustojnika a 76 muzu. 

27. Kolik muzu mi mostni ceta ? 

27. 

StejnS jako pontonova. 

28. Kolik dustojnfku a muzii je 
u velitelstvi roty ? 

28. 

Dva dustojnlci a 8 muzu. 


16 


ZENIJNf JEDNOTKY - CAST II. 


OTAZKY: 


29. Ke ktere cet$ 113. fcenijnl 
roty patrite ? 

30. Co jste dSlal v dobS, kdy 
jste byl zajat ? 


31. JakA je va§e zarazenl 
v cetS ? 

32. Kolik muzii a diistojnlkli mA 
ta Aeta ? 

33. Kolik muzfi mA velitelstvl Sety? 


34. Co d£lA ostatnl muzstvo ? 

35. Kde je ostatnl material 
krome mostnlho materialu, 
ktery byl v prostoru cety ? 

36. Kde je velitelstvl divise ? 

37. Jaky mostni material 
pouzlvAte u va§l jednotky ? 


38. Kdo vyrAbl tento material 
nebo cAsti, kterA pouzlvAte 
pro stavbu mostu ? 


39. Jak se pouzlvA mostni souprava 
pro pechotu ve vasl armAdS ? 

40. Jak daleko od sebe jsou utoAne 
pontonovA Aluny ? 

41. Jak je tento most zakotven ? 


42. K A emu se uSlvA utoAnA lAvka 

M-1938 ? 


OPPOVSdI: 


29. K mostni AetA. 


30. NedAlai jsem nic, byl jsem 
zajat, kdyz nase Aeta byla 
prekroAena neprltelem. 

31. Jsem plsar na velitelstvl cety. 


32. Jednoho dustojnika a 76 mu£u. 


33. Jednoho dustojnika, zAstupce 
velitele cety a plsare. 

34. Nevlm. 

35. Vzadu. V prostoru velitelstvl 
divise. 


36. Nevlm. 

37. Znam jenom tri druhy. Mostni 
soupravu pro pAchotu, utoAnou 
lAvku M-1938 a aluminiovou 
plovacl lAvku. 

38. Ten material, ktery jsme 
zlskali po II. svetovA vAlce 
v EvropA. Ty souAAsti byly 
vyrobeny ve Spojenych statech. 

39. Tento most je pouzlvAn pro 
prepravu vozidel, streliva a 
zAsob. 

40. 3 m od stredu ke stredu. 


41. Most je zakotven kotevnlmi•lany 
a vodlclmi lany k hlavnlm 
kotvlclm lanum. 

42. Kdyz uderne sledy byly prepraveny 
pres reku v Alunech, tento most 
slouzl k prechodu vojenskych 
jednotek a k prenAAenl zAsob. 


17 




43. Z ceho se sklddd tento most ? 


44. Jak dlouh£ je mostovy dll 
a z ceho se skladd ? 


45. Jak je ten most zakotven ? 


46. Jakd ,1e d61ka a Slrka tdto 
mostnl soupravy ? 

47. Jakou nosnost ma kazdy 
jednotlivy plovak ? 

48. Jak£ je kapacita toho mostu ? 


49. Kolik mu2u unese ten most, 
kdyz je zesllen ? 

50. Za jak dlouho muze byt ten 
most sestaven ? 

51. Jak se prepravuje tato mostnl 
souprava ? 


52. K jakemu uSelu se pouzlvd 
hlinlkova ulovoucl ldvka ? 

53. PopiSte ten most ! 


54. Jakou m£ kaoacitu ? 

55. Jaka doba je potreba k jeho 
sestavenl ? 


56. Z 5eho se sklada tento most ? 


43. Z rady mostovych dllu, kterd 
jsou navzAjem spojeny. 

44. Mostovy dll je 3 l/2 ra dlouh^ 
a skl£dd se ze dvou plovdku, 
mostnice a dvou postrannlch tySek 
z4bradll. 

45. Most je drzen kotvlclm lanem 

a vodlclmi lany nebo kotevnlmi 
lany. 

46. Ta je 130 m dlouhd a 55 cm sirokd. 


47. 200 kg. 


48. Kapacita normdlnlho mostu je 
75 muzu za minutu ve dne a 
40 muzti v noci. 

49. Dvakr&t tolik nez za norm&lnlch 
podmlnek. 

50. Dobre vycvicend Seta muze postavit 
6 az 9 m za minutu. 

51. Jedna mostnl souprava vyzaduje tri 
21/2 tunova nikladnl auta 

k prevezenl. 

52. K rychlemu prechodu vodniho toku 
pSSlmi jednotkami. 

53. To nedovedu, slysel jsem jen, ze 
je 100 m dlouhy. 

54. Nevim. 

55. Je postaven rychleji nez utoSn& 
ldvka M-1938, ale presny cas mn& 
nenl zn£m, 

56. Ja nevim. 


18 


PERSONAL baterie polnIho DELOST&ELECTVA - CAST I 


OTAZKY: ^ODPQVSdI: 


1. Jaki je vase zarazeni 
v baterii ? 

2. Co tam dglite ? 


3. Jak casujete zapalovace ? 


A. Dostali jste do prostoru vaii 
baterie nejakou na§i 
dilostreleckou palbu ? 

5. Jak se chranite pred naii 
d^lostreleckou palbou ? 


6. Kolik muzu mi obsluha vaseho 6 

dela ? 

7. Co ti muzi delaji ? 7 


8. Zasahli jsme nikdy vase dilo ? 8 


9. Bylo zniceno ? 9 

10, Byl nikdo zasafcen, kdyz jste 10, 

dostali nasi palbu ? 

11, Byl ,je§te nekdo jiny ranin 11, 

ve va§i baterii ? 

12, 8yli tSSce raneni ? 12, 

13, Nemyslite, ze meli itesti ? 13, 


1. Ji jsem obsluha u tretiho dgla. 


2. Casuju zapalovace a pripravuju 
strelivo k nabijeni. 

3. Na Sasovani zapalovacu pouzivame 
Sasovaci klic a zapalovac 
vymenujeme klicem k zapalovafii. 

4* Ano, jsme ostrelovani kazdy den, 
nebo kazdy druhy den. 


U dela mime okopy, ve kterych 
se kryjeme, kdykoliv nas 
ostrelujete. 

Deset. 


Jeden je dilovod. To je rotny. 

Pak mame cetare, ktery je miric, 
desatnika, ktery je strelec, 
desitnika ridice a sest svobodniku. 

Ne, ale vcera bylo zasazeno prvni 
delo. 

Nejprve jsme myslili, ze ano, ale 
dilostrelecti mechanic! ho 
opravili za pul dne. 

Ano, velitel prvni Sety a delovod 
prvniho dela byli ranini. 

Ano, ctyri nebo pet jinych bylo 
rineno minuly tyden. 

Ne, dostali jenom prvni pomoc 
od osetrovatele a vritili se do 
sluzby, 

Meli, protoze vase palba byla 
velice presna. 


19 




14. 

Kolik vis najednou obsluhuje 
delo ? 

14. Polovina obsluhy. 

15. 

Pro5 mite jenom polovinu 
obsluhy u dela ? 

15. Protoze se strldime po 24 hodinich 

16. 

Jak je chrinino delo pred 
palbou ? 

16. Je zakopl.no a mime kolem pytle 
s plskem. 

17. 

Jak chrinlte strelivo ? 

17. Mime pro nej vykopany kryt. Kdyz 


mime zustat na mlsti dels! dobu, 
vybudujeme kryt se strechou. 
Jinak, kdyz zustaneme jen kritce, 
prikryjeme strelivo nepromokavymi 
plisti. 


18. Jak se jmenuje vii velitel 
baterje ? 

18. Kapitin Josef Zlimal. 

19. Co o nem soudlte ? 

19. Je to dobry vojik. 

20. Jak se jmenuje vis velitel 
oddilu ? 

20. Podplukovnlk Majer. 

21. Co o nem soudlte ? 

21. Ji ho neznam, ale slyiel jsem 
jednoho dustojnlka o nim rlct, 
ze je dobry. 

22. Jak jste vyzbrojen ? 

22. Mam karabinu rize 7*92 mm. 

23. Jak ( 1sou vyzbrojeni ostatnl 
muzi obsluhy ? 

23. Vsichni majl karabinu rize 7.92 mm. 

24. Jake zbrane mite na ochranu 
baterie ? 

24. Mime nekolik kulometu. 

25. Kolik kulometu to je ? 

25. Nevlm presne kolik, asi Styri 

nebo pet, v kruhu kolem baterie. 

26. Jakou jinou ochranu mi vase 
baterie ? 

26. V noci je venku nekolik muzti. 

27. Jakf druh kulometti mate ? 

27. Nevlm presnS vzor, ale v armadi 
se jim rlki tezke kulomety, 
rize 12.7 mm. 

28. Jaky podstavec majl ? 

28. Jsou namontovany. na trojnozce. 

29. Mite nejake .line zbrani mimo 
karabiny u vasl polocety ? 

29. Ano, mime protitankovy raketomet. 


20 


30. Jakou razi ? 

31. Kolik dustojnikti mite ve vasi 
baterii ? 

32. Proc si nejste .list, kolik 
dustojnikti. ve vasi baterii ? 

33. Jaky byl smer palby vasich dSl ? 

34. S jakym namSrem jste strileli ? 

35. dak:/ - druh zamerovace uzivite 
u vaseho dela ? 

36. Kolik ran strilite za minutu ? 

37* Jak jste z&sobovani strelivem ? 

38. Kolik muzstva je v munifoilm 
sledu ? 


30. 9 cm. 

31. Pet nebo sest. Nejsem si jist, 
kolik presne. 

32. Nekteri z nich jsou predsunuti 
pozorovatele a jsou J en zrldka 
u baterie. 

33. Strileli jsme k jihu. 

34. Nevim presne s jakou elevaci, 
ale hlaven dela byla vys ne2 
obycejni. 

35. Ugivime ctyrnisobny opticky 
zamirovac. 

36. Na kratii dobu ctyri rany 

za minutu,a 2 rany za minutu, 
kdyz strilime cely den. 

37. To nim dodava municni sled 
baterie. 

38. To nevim. Videl jsem pouze 
muzstvo, ktere privazelo strelivo 
a to byli obycejne tri vojici. 

Ti se obycejni u baterie dlouho 
nezdrzi. 


21 


PERSONAL baterie polnIho 

otAzky t 

39. Jake je vase zarazenl 
v baterii ? 

40. Jak silnA je poloceta ? 

41. Co dAlAte jako dAlovod ? 

42. Co minite rAdnym obsluhovAnim 
dela ? 

43* ZamArujete sAm dSlo ? 

44. ProS nezameruje miriA dAlo 
pokazde ? 

45. Jak chrAnite dSlo ? 

46. MAte nAkoho pro zajistAni 
dela ? 

47. Odkud mA baterie rauzstva pro 
zajistAni ? 

48. Kolik rau2\i mA municnl sled ? 

49. Co to muzstvo dAlA ? 

50. Jaky ukol a jakou hodnost mA 
kazdy muz v muniAnim sledu ? 


DfiLOSTftELECTVA - CAST II. 


ODPOVfiDI: 


39. J4 jsem velitel poloAety, 
dAlovod. 

40. MAra jednu 122 mm houfnici a 
9 muzu, 

41. Dohlizim na rAdne obsluhovAni 
dAla. 

42. DohliSim, aby bylo AistAno a 
pripraveno ke strelbA a aby 
porad melo vycviAenou obsluhu, 
pohotovou k palbe. 

43. Ne, to dAl i miriA nebo strelec. 

Ja je Aasto kontroluju, abych mAl 
jistotu, ze delo je sprAvnA 
zamireno, 

44. Protoze mAm rozdAlenou obsluhu 
na dvA smAny, abychom mohli 
strilet 24 hodin. To znamena, 

ze miriA a strelec delajl nakonec 
stejnou prAci. 

45. Je zakopAno a kolem mAme pytle 
s piskem. 

46. Ne, to je ukol baterie. My dAlo 
jenom zakopeme a baterie obstarA 
zajistAni prostoru. 

47. To je z muniAniho sledu, z pomocnAho 
druzstva a z velitelstvi baterie. 

48. DevAt. 

49. Dopravuji strelivo z muniAniho 
skladu oddilu k baterii, 

50. Je tarn rotny, ktery je velitelem 
sledu, tri desAtnici, kteri jsou 
ridici taAnych vozfi, a pAt vo jinti, 
kteri naklAdaji strelivo. 


22 




51. Kolik vozidel mi muniSnl sled ? 


52. Co d§14 ridiS taSneho vozu ? 


53. Jak se dopravuje va§e dSlo ? 


54. PouzlvAte ten vuz jestS pro 
neco jinSho ? 

55. Jak dostavAte rozkazy k palb§ ? 


56. Co to je ta streleckA 
ustredna ? 

57. Kdo obsluhuje streleckou 
ustrednu ? 


58. Kolik muZ& mi streleckA 
ustredna ? 

59. Jake hodnosti a Jak4 funkce 
raa tSch 7 osob? 


60. ProS jsou u tak mal4 skupiny 
dva d&stojnlci ? 

61. Kdo d£v4 strelecke ustrednS 
rozkazy ke strelbS ? 


51. Majl 3 2 1/2 tuny s kratkym 
rozvorem a navijAkem a tri 
muniSni prlv4sn4 (vleSne) 
vozy M-10. 

52. To je Jen vzneseny n4zev pro 
ridiSe nAkladniho vozu. 

53. MAme 2 l/2 tunovy nAkladnl vtiz 
8 krAtkyra rozvorem a navijAkem, 
ktery pouSlvAme k tazeni d41a. 

54. Ano, k dopravA obsluhy a vybavy 
dAla. 

55. Rozkazy prijdou do strelecke 
ustredny, kterA je predAvA 
dAlfim. 

56. To Je misto, kde se koordinuje 
strelba baterie. 

57. Ta je obsluhovAna velitelstvim 
baterie pod kontrolou prvnlho 
dustojnika. 

58. StreleckA ustredna mA 7 osob. 


59. Jsou tam dva poruclci. Jeden je 
prvni dustojnlk baterie a druhy 
je jeho zastupce. Pak jsou tam 
dva starsinove - velitele Set, 
jeden cetar - poddfistojnlk pro 
strelbu, ten obsluhuje poSitaci 
stroj streleckS ustredny, jeden 
desatnlk - delmistr, t.j. delo- 
strelecky mechanik a desAtnik, 
ktery vede zAznamy o strelbA, 

60. ProtoSe se vyzaduje, aby 
u StreleckA ustredny mAl 
neustAle slufcbu jeden dftstojnik* 

61. ObySejnA je to nAktery 

z predsunutych pozorovatelu, ale 
casto taky nAs oddil nebo i divisni 
delostrelectvo. NAkdy pesi jednotka, 
kterou podporujeme, vyzaduje palbu, 
ale obycejriA ji vyzaduji skrz 
nAkterSho z predsunutych pozorovatelA 


23 


62. Kolik predsunut^ch pozorovatelu 
mdte v baterii ? 

63. ProS m£te tfi predsunut6 
pozorovatele ? 

64. Jakou hodnost m& predaunut^ 
pozorovatel ? 

65. Pracuje predsunut^ pozorovatel 
s pechotou s£m, nebo mi nekoho 
s sebou ? 


66. Jaky ukol mi ten 5eta? 
a svobodnlk ? 

67. Jak6 jine zvHStnl skupiny 
mi baterie ? 


68. Co delajl tyto skupiny ? 


69. Jak je organisov^no velitelstvl 
baterie ? 


M£me tfi predsunute pozorovatele. 


ObySejnS podp'orujeme prapor pSchoty 
a'posll^ffie^predsunuteho pozorovatele 
ke kazde z pe§lch rot. 

VSichni na§i pfedsunutl pozorovateld 
jsou poruSlci. 

Kazd£ predsunut^ pozorovatel mi 
skupinu, ktera se skl£d4 
z predsunuteho pozorovatele, 
cetafe a svobodnika. 

Cetar je patraS a svobodnik je 
radiotelegrafista a telefonista. 

Mime velitelstvl baterie, orientaSnl 
druzstvo, spojovaci druzstvo 
a pomocn6 druzstvo. 

Velitelstvl baterie d£14 veSkerou 
kanceldrskou pr£ci pro baterii. 
Oriental! druzstvo provadl 
vymerov&nl. Spojovaci druzstvo 
stavl strelecke telefonnl vedenl 
k predsunutym pozorovatelum. 

Poraocne druzstvo m& veSkery 
pomocny personal baterie, jako 
kuchare a mechaniky. 

Jd nezn£m ani organisaci velitelstvl 
baterie, ani spojovaclho, ani 
pomocneho druzstva. Na velitelstvl 
baterie je starsina baterie, ve spojo- 
vaclm druSstvu je spousta spojarii 
a v pomocnem druzstvu jsou kuchari 
a mechanici. 


62. 

63. 

64. 

65. 

66 . 

67. 

68 . 


24 



PREDSUNUTt POZOROVATEL POLNlHO D&OST&ELECTVA. 
OTAZKY: OPPOVEdI t 


!• Kde je uraxstAna vaAe baterie ? 1. 


2. Kde je vaAe pozorovatelna ? 2. 

3. Kolik del mA vase baterie ? 3. 

4. Jak je organisovAna vase 4. 

baterie ? 

5. Kolik dAl mAte v palebnych 5* 

AetAch ? 


6. Jsou vase dela taAena, v zAvAsu, 6. 
nebo jsou samohybnA, na pAsech ? 

7. Co pouzlvAte k tazenl del ? 7* 

8. Kolik nAkladnxch vozidel 8* 

mA vaAe baterie ? 

9. JakA je nosnost techto vozidel ? 9. 


10. Jsou vsechny ty 2 l/2 tuny 10. 

s nAhonera na sest kol stejnA ? 


11. K A emu pouzlvAte tu l/4 tunu 11. 
s nAhonera na 4 kola ? 

12. Jak se jraenuje vAA vklitel 12. 

baterie ? 

13. Je to dobry velitel baterie ? 13* 


Moje baterie je uralstAna asi 
1500 m aevemA od mA pozorovatelny. 

To je na kotA 452, kde jste mA 
zajali. 

MAme Aty?i 122mm houfnice. 

MAme 2 palebnA Aety, pozorovaci 
Aetu, muniAnl Aetu, velitelstvl 
a pomocnou Aetu. 

KaAda palebnA Aeta mA 2 dAla. 


NaAe dela jsou dopravovAna 
v zAvAsu. 

PouAlvArae nAkladnl vozidla. 
Devet. 


Osm z nich Je 2 l/2 tun, s nAhonem 
na vAech Aest kol,a jedno je l/4 
tuna, s nAhonera na vAechna ctyri 
kola. 

Ne, Atyri, kterA pouAlvAme pro 
dopravu del, jsou vozidla s malym 
rozvorera a navijAkem. Ta druha 
Atyri nAkladnl vozidla jsou bAzne 
21/2 tuny s nAhonera na vAechna 
kola. 

To je velitelskA vozidlo pro 
velitele baterie. 

KapitAn Josef ZlAmal. 


Jeden z nejlepAlch. 3yl v delo- 
streleckera uAilisti a skuteAnA znA 
svou prAci. Je prlsny, ale spravedlivy 
ke vsemu muzstvu v baterii. Je velmi 
obllben a mA nejlepAl baterii 
v oddllu. 


25 




14* Jak se jmenuje vAs velitel 
oddilu ? 

14. To je podplukovnik VAclav Janata. 

15* Je to dobry velitel oddilu ? 

15. Dost dobr^. Mel jsera uz lepAi. 

Myslim, ze je asi tak prumAr. 

16. Jak vyzadujete palbu od vaAi 
baterie ? 

16. ZavolAm je telefonicky a reknu 
jim, 2e potrebuju palbu. 

17. Je telefon jenom to jedinA 
spojeni, kterA mAte ? 

17. Ne, mAm taky radiostanici, kterou 
pouAivAm, kdyz telefon nefunguje. 

18. Jaky vzor telefonu poufcivAte ? 

18. Pro spojeni s baterii pouzivAme 
typ EE8A. 

19. Jaky druh radiostanice 
uzivate ? 

19. My mame radiostanici model ABC 6. 

20. Jake mate spojeni s pechotou ? 

20. Telefonicke. 

21. PouzivAte pro toto spojeni 
polni telefon EE 8 ? 

21. Ne, pouzivAra nAslysny telefon. 
pro spojeni s pAchotou . 

22. Mate radiotelegraficke spojeni 
(radiospojeni) s pAchotou ? 

22. Kdyz s nimi nejdu na hlidku, pak 
nAslysny telefon je jediny 
zpiisob, jak se s nimi mtizu spojit. 

23. Jake mate spojeni s pAchotou, 
kdyz jste na hlidce ? 

23. Oni poAlou radiostanici, ktera 
obstara spojeni s jejich 
velitelstvim. 

24 . Co je to za vysilaAku ? 

24. To je novy model, ktery pravA 
zacali ufcivat. Muslim* ze je to 
AN/ABC-10. 

25. Miizete se touto AN/ABC-10 
dohovorit s baterii ? 

25. Ne, volAm pAchotu a ta predA 
mou zprAvu baterii. 

26. Jak se provAdi toto predAvAni ? 

26. VolAm radiem pAchotu a potom oni 
predaji zprAvu telefonicky oddilu 
a oddil pak volA baterii. 

27. Jaky volaci znak uzivAte pro 
spojeni s baterii ? 

27. Volaci znak me baterie je "BilA sova" 

28. Jaky volaci znak pouzivAte, aby 
vedeli, ze jste to vy ? 

28. PouAivAm taky volaci znak "BilA sova" 


26 


29. Jaky volaci znak pouzlv4te 
pro spojenl s pgchotou ? 

29. To je "Bod£k." 

30. Jaky volaci znak pouzlviite 

pro spojenl s va§lm oddllem ? 

30. Z£kladnl volaci znak pro spojenl 
s oddllem je "Sova". Jediny 
volaci znak, ktery jsem kdy ufclval, 
je "Sova 3” pro spojenl 
se streleckou ustrednou. 

31. Jak Sasto menlte volaci znaky ? 

31. PouSlvdme stdle stejnS pro telefon, 
ale volaci znaky pro radio se men! 
kazde dva nebo tri tydny. 

32. Jaky je v£§ volaci znak 
pro radio ? 

32. Po^zlvali jsme tentyz volaci znak 
i pro radio, ale mel by se zmenit 
v nSkolika dnech. 

33. Na jak6 clle m4te dovoleno 
strilet ? 

33. Skoro na kazd£ ell. Jedine omezenl 
je, 2e ell musl byt dost veliky, 
aby stdlo za to na nSj strilet. 

34. Kolik muzu musl ralt ten ell, 
abyste na nSj strilel ? 

34* Jakdkoliv skupina, kter£ m4 
aspon 8 aS 10 muzii. 

35. Strlllte vzdycky na skupinu 

8 az 10 muzu ? 

35. Ne, n§kdy chceme, aby se pribllzili 
abychom dostali zajatce* 

36. Strilel byste na jedno 
n£kladnl auto ? 

36. Ano, mam rozkaz strilet na jake- 
koli motorov4 vozidlo, kter6 
uvidlm. 

37. Kolik streliva m&zete 
spotrebovat ? 

37. Prakticky tolik, kolik chci. 

38. Jak£ jsou vase omezenl 
ve spotrebe streliva ? 

38. Omezenl mlm jenom v tom prlpade, 
kdy i m£me zvldstnl palebny ukol, 
pro ktery muslme usetrit strelivo. 

39. Znaraen& to, 2e m&zete vystrelit 
100 ran na malou skupinu 
vojakit ? 

39. Ne, nemAm dovoleno plytvat 

strelivem. Muslm na ka2d£ ell 
zvolit primereny poSet streliva. 

40.. Kolik streliva udrzujete 
v baterii ? 

40. Mdme jeden palebny prumer pro delo. 

41. Kolik ran je palebny prtimSr ? 

41. Palebny pruraSr je 250 ran. 

42. Proc zrovna 250 ran je palebny 
prumer ? 

42. Protoze to je pr£v& tolik, kolik 
muzeme presunovat vlastnlmi 
prostredky. 


27 


43. Jaky druh streliva pouzivate ? 

44. Jaky druh streliva byste 

pouzil na nekrytou pechotu ? 


45. Ktery druh zapalovace 
je nejlepsl ? 

46. Jaky druh streliva byste pouzil 
na pSchotu v zakopech 

(na krytou pSchotu) ? 


47. Jakym druhem streliva byste 
strllel na nakladnl vozidlo ? 

48. Jaky jiny druh streliva 

m£te mirao trlStivS strelivo ? 

49. Pouzivate jednotnd strelivo 

nebo nabojku a strelu (nejednotne 
strelivo) ? 


43. To zileZi na clli. 

44. Pouzil bych trlStive strelivo 

a to bucl s casovaclm zapalovaSem, 
nebo s proximalnlm zapalovaSem, kter£ 
je uveden v Sinnost vn¥J§lmi 
vlivy pobllz clle, nebo s okamzitym 
zapalovacem. 

45. Proximalnl zapalovaS je nejlepsl, 
aSkoliv casovacl je skoro stejnS 
dobry. 

46. Pouzil bych trIStive strelivo 

s riznymi zapalovaCi. Kdyby byla 
pSchota ve vybudovanych krytech, 
pouzil bych zapalovac se zpozdenlm. 

47. Pouzil bych trlStive, s proximalnlmi 
a okamzitymi zapalovaci. 

48. Mame trlstive protitankovd, kourove 
a zap>aln£. 

49. Pouzlvame strelivo s n£bojkou 
a strelou. 


Poznamka: Nejednotne strelivo (Semi-fixed) m£ strelu a nabojku zvlSSt, 
a do n4bojky je moSno d£t rizny poSet nSplnl. JednotnS stfelivo (Fixed) 
m£ jednotnou napln, kterou nenl mozno menit. Heat znameni trlstivS 
protitankove. VT znamena proximSlnl strelivo. Casovacl zapalovaS 
(Time fuze) vybuchne po uplynutl predem urcene doby. Narazovy zapalovac 
(Super-Quick fuze) vybuchne pri narazu. ZapalovaS se zpozdSnlm (Delay 
fuze) vybuchne l/32 vteriny po nSrazu. 


50. 

Jaky je nejvetsl dostrel vasich 

50 


del ? 


51. 

Jaky je nejmensl dostrel vasich 

51 


del ? 


52. 

Jak koordinujete palbu 

52 


s pechotou ? 


Mohou strllet pribliznS 14.000 m. 


Mtizeme zaclt palbu od 350 m. 


Ve dne uzlvd pechota barevne 
kourove signaly k prelozenl palby 
a v noci ruznobarevne signSlnl 
rakety s hvezdami. Signilnl 
znamenl jsou smluvena pred 
zacatkem operace. 


28 





3. Jak£ ukol mi va§e baterie ? 

4. Jaky ukol ma pechota ? 


53. Podporovat pSchotu palbou. 

54. Ta se te3 zarizuje pro obranu. 


29 


OTAzKY: 


STYCNt D0STOJNIK POLNIHO DELOSTRELECTVA. 


1. Jakd je vade zarazenl ? 1. 

2. Jakd jsou vase povinnosti ^ 2, 

3. Se kterou cast! pddl jednotky 3, 

pracujete ? 

4. Se kter^m stabem pesl jednotky 4* 
pracujete ? 

5. Jak se vam llbl prace 5. 

s pdchotou ? 


6. Pro kterou baterii jste stySnym 6. 
dustojnlkem ? 

7. Kolik stycnych dustojnlku 7* 

md vds oddll ? 

8. Co delajl ti ostatnl tri stycnl 8. 
dustojnlci ? 


9. Jaky rozdll je mezi stycnym 9* 

dustojnlkem, ktery pracuje 
u velitelstvl pddlho pluku,a tlm, 
ktery pracuje u velitelstvl 
pesiho praporu ? 

10. Kde je velitelstvl pdslho 10. 

praporu, s kterym pracujete ? 

11. Kdo je velitelem. pdslho praporu ? 11. 

12. Jaky on je jako vojdk ? 12. 


Ja jsem stySny dustojnlk polnlho 
delostrelectva. 

Pracuju s pesl jednotkou, kterou 
podporuje rauj oddll,a pomdhara 
koordinovat palby, ktere od nas 
dostavajl. 

Pracuju prlmo s peslm stdbem 
na jejich velitelstvl. 

Zpravidla pracuju se stdbem 
pddlho praporu, ale pracoval jsem 
i se stdbem pesiho pluku. 

Mdm ji rdd, protoze to je 
prllezitost jim ukdzat, kolik 
dobreho pro nd delostrelectvo 
deld. 

Jd nepracuju pro baterii, ale pro 
349. oddll polnlho delostrelectva. 

U oddllu mame 4 stycne dustojnlky. 


Totez co jd. Dva pracujl s daldlmi 
pdslmi prapory toho pluku a tret! 
je u velitelstvl pdslho pluku. 

Velmi maly. Stycny dustojnik u pluku 
md vdtsl usek, ale fakticky ddld 
stejnou prdci, t.j. koordinuje vedkere 
delostrelecke palby, ktere je mozno 
obdrzet pro tuto jednotku. 

Je to kamennd budova na severozapadnlm 
svahu koty 396 . 

Major Zlamal. 

Zdd se byt dobry. Vdichni prlslusnlci 
velitelstvl praporu ho respektujl 
pro jeho schopnosti a jako clovdka. 


30 



13. Ktery pes£ prapor to je ? 

14. Kde je zasazen vAs 
delostrelecky oddil ? 

15. Kde jsou umistSny baterie 
(delove baterie) ? 


16. Jak se jmenuji ve3.itel4 
baterii ? 


17. Jak se jmenuje vAS velitel 
oddilu ? 

18. Je to dobry dglostrelec ? 


19. Kdo je velitelem delostrelectva 
divise ? 

20. Jak£ je to velitel ? 


21. Kde je divisni dglostrelectvo 
umist&no ? 


22. Na kterA strane cesty to je ? 


23. Je to pred potokem, nebo 
za potokem ? 

24. Jaky druh pozorovAni mate 
pro strelbu ? 


13. Treti prapor pesiho pluku 29. 

14. V malem udoli, zapadne od 
vysiny 503. 

15. Baterie "C" je v udoli 

s velitelstvim oddilu. Baterie 
"A” je v udoli hned na zApad 
od velitelstvi. Baterie "B" 
je vychodne od velitelstvi 
oddilu. 

16. Nevira. Dlouho uz jsem nebyl 

u baterii a slysel jsem, ze byli 
vystridani. Pfivodne to byl kapitan 
Beran u baterie "A", kapitAn 
Stransky u baterie "C" a nadporuSik 
Petr u baterie "B M . 

17. Podplukovnik Majer. 


18. Ano, jeden z nejlepsich. Rozumi 
opravdu vsemu, vi o vsem, co se 
dAje u oddilu,a kazdy s nim rAd 
pracuje. 

19. GenerAl-major Martin Sadlon. 


20. NejlepAi jaky muze byt. VAechny 
jeho delost^elecke theorie jsou 
prednaseny v delostreleckem 
uSilisti. 

21. Asi 1 l/2 km severne od 
velitelstvi oddilu, v lese, 

v tom miste, kde cesta vede pres 
potok. 

22. Je to na prave strane cesty, kdyfc 
jdete na sever a asi 100 m od ni. 

23. Je to prave pred potokem. 


24. NemAra prime pozorovAni, ale 

pracuju s predsunutymi pozorovateli 
a delostreleckyrai leteckymi 
pozorovateli. 


31 



25. Co to je d£lostrelecky 25. 

letecky pozorovatel ? 

26. Kolik leteckych pozorovatelu 26. 

ma oddil ? 

27. Jake m£te spojeni s leteckymi 27. 
pozorovateli ? 


28. Je toto radio jediny zpusob 28. 

spojeni s vasimi pozorovateli ? 


29. Mate jenom jednu primou linku 29. 
k velitelstvi dSlostreleckeho 
oddilu ? 

30. Jak se provadi to predavAni ? 30. 


31. Kde je velitelstvi pesiho 31. 

pluku ? 

32. Kde je velitelstvi divise ? 32. 

33. Kde v mestS je umisteno ? 33. 


To je pozorovatel, ktery let4 
nad nepr£telskym uzemim 
v lehkdm letounu. 

M^me 2 lehke letouny a oba 
pouzivame pro letecke pozorovani. 

M4m radiostanici AN/ABC-6, kterou 
se mohu domluvit s pozorovacimi 
letouny i s predsunutymi 
pozorovateli. 

Me, mam primou telefonni linku 
k predsunutym pozorbvatelum, 
a kdyz ta je prerusena, mohu 
pouzit pechotni telefony. V pripade, 
ze nemohu dosahnout spojeni 
s leteckym pozorovatelem radiem, 
zavol&m oddil, a oni s nim vejdou 
ve styk. 

Ano, ale kdyz linka nefunguje, mohu 
pouzit pechotni telefon k predini 
zprav pro oddil. 

Zavol4m pesi pluk a pokousim se dostat 
delostrelecky oddil prostrednictvim 
delostreleckeho stycneho dustojnika, 
ktery je u pluku. Kdyz jeho telefon 
nefunguje, musi pechota volat divisi, 
potora divise vola divisni delo- 
strelectvo, a divisni delostrelectvo 
void muj oddil. 

Nejsem si jist. Bryrl jsem tarn jen 
jednou a to bylo uz za tmy. 

Ma byt v Mezirici. 

Nevim, kde presnS je, ale oni se 
obycejnS zaridi v nejvetsi budove 
ve meste. 


32 


styCn 1 d0stojn1ci (PLUK) - CAST I. 


OTAZKY: 


1. Jak se jmenujete ? 

2. Od ktere jednotky jste ? 


3• JakA jsou vaAe povinnosti 
u velitelskA roty ? 

4. U kterA jednotky pracujete 
jako stycny dustojnik ? 

5. Ke ktere divisi patrl ten pluk ? 

6. Kdo je velitelera toho pluku ? 


7. V jakAra vztahu je pA Ai pluk 62 
k pesimu pluku 26 ? 

8. Co tvorl hranici mezi tAmito 
dvAma jednotkami ? 

9. Jake styAnA jednotky (styAnA 
operne body) ma pluk 26 podel 
teto hranice ? 


10. Krizuje ta cesta reku ? 

11. DA se ten most pouzlt pro 
tezkou dooravu ? 

12. Da se ten most pouAit pro 
40titunovA tanky ? 

13. Mohou ten most prejizdAt lehkA 
vozidla, jako l/4 nebo 
jednotunovA ? 


14. JakA styAnA jednotky mA pluk 62 
podel teto hranice ? 


15. Kolik muzfi majl tyto styAnA 
opArne body (tyto stycnA 
jednotky) ? 


OPPOVEdI: 


1. JA jsem kapitAn Urban. 

2. Od velitelskA r oty, pAAl 

pluk 26 , 9* pA51 divise, 

3. JA jsem styAn^ d&stojnik. 

4. U peslho pluku 62 , 


5. Ke 12. pAsi divisi. 

6. Plukovnik Kaban. Myslim, 
ze se jmenuje Rudolf. 

7. To jsou sousedni pluky. 62 je 
nalevo, to je na jih od 26 . 

8. Cestai Doubravice-Hradec. 


9. Asi 50 m od reky a asi 10 m 
od cesty je velmi silnA hlldka 
(opArn^ bod). Je ve skupinA 
borovic, na malAm kopeAku. 

10. Ano, tam u toho opArnAho bodu je most. 

11. Co tim mysllte "tAzkou dopravu" ? 


12. JA nejsem zenista, ale rekl bych, 

2e ne. 

13. SlyAel jsem, ze unese nAkladni 
vozidla az do 2 tun. Aspon to je to, 
co mi rekl plukovni operaAn! 
dustojnik, ktery to vedAl od zenistft. 

14. Maji tam silnA obsazeny styAny 
opemy bod ve skupinA stromii proti 
opArnAmu bodu pluku 26 . 

15. Myslim, ze v kazdem postaveni je 
jedna Aeta, ale nevim to urAitA. 


33 






16. Jake protitankovA jednotky 16. 

kryji palbou most a cestu ? 


17. Jaky vyznacny terAnni tvar je 17. 
v blizkosti tohoto postaveni ? 


18. V kterem smAru od mostu je to 18. 
postaveni ? 


19. Kolik je tam protitankovych dAl 19. 
a jakA rAze ? 

20. ftekl jste, ze tato dAla jsou 20. 

od vaseho protitankovAho pluku. 

Kolik techto zbrani je u vasi 
divise ? 


21. Jaky druh palebnAho postaveni 21. 
maji tato dAla ? 

22. Kde je cAra nostavenl prednich 22. 
strAzi vaAeho pluku ? 


23. MAte nejakA postaveni, jako 23. 

naslouchaci stanovistA nebo lAAkj^ 

na zapadni stranA reky ? 

24. Jak jsou rozmistAny roty vaseho 24. 
Dluku ? 


25. Prvni rota kterAho praporu je 25* 
nalevo, kdyz se divAte kterym 
smerem ? 

26 . A tecl, kde je hranice mezi tAmi 26. 
dvema rotami ? 


27. Kde je druhA rota ? 27 . 

28. JakA jednotka je napravo od treti 28. 
roty ? 


Je tam nekolik protitankovych 
dAl od protitankovAho pluku nasi 
divise, v postaveni asi 100 m 
po cestA nahoru. 

Nikdy jsera nevidAl jejich 
rozmistAni v terenu, ale podle 
situaAni mapy je postaveni 
na mirnera svahu uzatAcky cesty. 

Skoro primo na v^chod. MoznA, 

Ze trochu jiznAji, ale prakticky 
je to vychodnim smerem. 

Jsou tam dvA samochodky 105 mm. 
Samochodky, to jsou samohybnA 
dAla. 

Nevim, protoze divisni styAny 
dustojnik, t.j. kapitan RfiziAka, 
onehdy rekl, ze nAkolik samohybnych 
dAl bylo prideleno jine jednotce. 
Nerekl, ktere. 

KromA toho, co jsem vAm rekl, 
o tom nic nevim. 

CAra postaveni prednich strAzi 
je podel vychodniho brehu reky 
Rusavy. 

JA jsem neslysel o zAdnych. To je 
obycejne prAce praporii. 


Pockejte, musim si vzpomenout. 

Prvni rota je nalevo a treti rota 
je vedle ni. 

To je prvni rota prvniho praporu, 

Je to nalevo, kdyz se divAte na zApad 
s vaAi strany. 

Nejsem si jist, ale myslim, ze je to 
udoli pribliAnA 900 m severnA 
od hranice mezi pluky 26 a 62 . 

Je v zAloze praporu v Jesenici. 

Druhy prapor. 


34 




29. Co je hranicl mezi prvnlm 
a druhym praporem ? 

30. Jaky zvlAS tni ter6nnl tva r je 
v bllzkosti toho brodu ? 

31. Kolik brodti je v okoll ? 

32. Co tvorl hranice jednotek 
u druheho praporu ? 

33. Kde je tretl rota ? 

34. Az kam doprava sahd 2. prapor ? 

35. Ke ktere divisi patrl 
organisacne pluk 30 ? 

36. Co je hranicl mezi t&nito 
dv£ma pluky ? 


29. Je to point cesta, ktera se tahne 
dolii ke brodu v rece. 

30. 2£dny, mimo ostrfivek uprostred 
reky, pres ktery vede ta cesta. 

31. 2adny, pokud vim. 

32. To nevlm. Vim jedinS, ze druha 

a tretl rota jsou v bojove linii. 

33. NemAm to nejmensl tusenl. 

34. A2 k pluku 30. 

35. to je Sast nasi divise. 

36. Potok Doubrava. 


35 



STlfCNl D0STOJN1CI (PUJK) - CAST XI 


OTAZKY: 


ODPOVlDI: 


37. Jak f styk jste mSl 37. 

s pe§lm plukem 30 ? 

38. PS§1 pluk 19 byl neddvno 3B. 

v bojov6 linii na tom useku. 

Co se s nim stalo ? 

39* Jak to mysllte, "v noci” ? 39. 

40. ProS byl pluk 19 vytafcen 40. 

z bojov6 linie ? 


41. Kde jste slysel tuhle zpravu ? 41. 

42. Vratme se k vasemu pluku. Kde 42. 

je prvnl rota druheho 

praporu ? 

43. Kde je tret! prapor ? 43. 

44. Kde je velitelstvl pluku ? 44. 

45. PresnS - kde ve vesnici ? 45. 


Popiste mi umlstenl velitelstvl. 


46* Jak£ jsou obrann4 opatrenl 46 . 

uvnitr vesnice na ochranu 
velitelstvl ? 

47. Kter6 jine jednotky chr£nl 47. 

vesnici a velitelstvl ? 


Vubec z£dny. To jedin4, co vim 
o t4to jednotce, mdm ze situaSnl 
mapy a z reel, kter<§ jsem slySel 
u pluku. 

Ryli vystrldani v noci plukem 30. 
Nic jsem nesly^el o tom, kde je 
te<3 pluk 19, ale byli vystrid£ni. 

V torato prlpadS m4m na mysli 
minulou noc. Strld&ni melo byt 
skonceno v pet hodin dnes rano. 

No, mohlo by to byt pravidelnS 
strlddnl pluku, ale j4 osobnS 
my slim, ze to tak nenl. Mysllm, 
ze je to proto, 2e u2 nejsou 
schopni boje. Jak vlte, byli pred 
tydnem zle bit(i. Slysel jsem, ze 
ztratili asi dvacet procent muzstva. 

Kapiton Ruzicka mi to rekl. 

Zajistuje krizovatku cesty Paseky- 
-Lhota a cesty, kter4 tvorl 
hranici mezi prvnlm a druhym 
praporem. 

Ten je v lese, prime na zapad 
od velitelstvl pluku. 

Ve vesnici Paseky. 0 

Velitelstvl je na MNV a personal 
pro osobni a zasobovacl veci je 
na poste. Velitel je ubytovdn 
v dome predsedy MNV. 

Vsecko co vim je, £e prvnl rota 
tretlho praporu chrani velitelstvl 
pluku. 

Je tarn nekolik 75 ram samohybnych 
del od protit ankove roty pluku. 

Ja jsem vid§l dvS. 


36 





48. Kde je umlstena protitankovi 
rota ? 

49. Kde je presnS umlsteno 
velitelstvl tretlho praporu ? 


50, Kde je to vzhledem k cestS, 
ktera vede z Pasek na zapad ? 

51. PresnS kde v lese je umlstSno 
velitelstvl praporu ? 


52. Jsou vsechny casti velitelstvl 
praporu v selskem stavenl ? 

53. Kdo je velitel praporu ? 

54. Jaky diistojnlk je podplukovnlk 
Seifert ? 

55. Pro2 ? 


56* Kdo je operaSnl dustojnlk 
praporu ? 


57. Jak je schopny Filip jako 
operacnl diistojnlk ? 

58. Kdo je zpravodajskym 
dustojnlkem praporu ? 


59. Proc ? 


48. To nevlm. Dela jsou odvelena 
od roty a pridelena praporum. 

49* Je na vychodnl strane kopce, 
v lese, asi 3/4 km zapadnS, 
smerem k Pasek4m, 

50. Cesta vede asi sto metrCi od lesa. 
Les je na jiznl stranS cesty. 

51. Operacnl dustojnlk pluku, major 
Kar4sek, mi rlkal, Se to je 

ve velk6m selsk6m stavenl. 

52. Nevlm. Nikdy jsem tam nebyl. 


53. Podplukovnlk Seifert. 

54. Zd4 se, ze ho muzstvo nem4 prlliS 
r4do. 

55. To nevlm. PriSel k pluku asi pred 
tydnem a j£ jsem se s nlm jeStS 
nesetkal. 

56. To je mtij prltel kapit4n Filip. 

Je to ten, ktery mi fekl, Se 
podplukovnlk nenl obllben 

u muzstva. Nerekl proc. 

57. Je velmi dobry. Kazdy nqyslil, ze 
prevezme velitelstvl praporu. 

58. To je kapitan Kucera. Filip rlk4, 
ze je to vynikajlcl dustojnlk. Zd4 
se, ze vl vSechno o vasich 
jednotkich, kdyz prapor je 

v postavenl. Mluvl se o tom. ze 
KuSera pujde na misto zpravodajskeho 
dustojnlka pluku. 

59. No, major VanSk, zpravodajsky 
dustojnlk pluku, je poklidan 
za nejlepslho u divise a ma 

do tydne nastoupit misto u zpravo- 
dajsk4ho oddelenl divise. KuSera 
prevezme jeho mlsto u pluku. 


37 


STYCnI DflSTOJNlCI (PLUK) - CAST III 


OTAzKY: 

60. Kdo je vas velitel pluku ? 


61. Jaky velitel je ten 
plukovnlk Ctastny ? 

62. Co tlm mysllte "velmi dobry 
dtistojnlk" ? 


63. Jaky dustojnlk je major 

KarAsek, opera6nl dustojnlk ? 


64 . ftekl jste, ze zpravodajsky 
dustojnlk, major Vanek, 

je mimorAdnS dobry ? 

65 . ftlkAte, ze mysllte, ze kapitan 
Kucera prevezme jeho mlsto 

u pluku ? 

66. Ktery dustojnlk mA na starosti 
osobni veci ? 


67 . To kaoitan Vaclavik asi 

nebude velrrd dobry dustojnlk ? 


68. Je pomale u cele divi3e ? 

69. Od koho ? 


70. Jak se povysuje u peAlho 
pluku 62 ? 

71. Kdo je hospoda? u pluku 26 ? 


ODPOVfiDI; 

60. Copak vy nic nevlte o nasi 
ednotce ? To je prece plukovnlk 
tastny. 

61. To je velmi dobry dustojnlk. 


62. No, jA myslim, ze plukovnlk 
je velmi sbehl£ v taktice, 

a aSkoliv prlsne dbA na kazen, 
dustojnlci i muzstvo si ho vA21. 

A taky on je muj stryc. 

63 . Plukovnlk mysll, ze je velmi dobry, 
ale jA mysllm, ze je domyslivy 
vytaha. Prideleny poddustojnlk 
delA vStsinu jeho prAce. 

64 . Ano, major je jeden z nejlepilch. 
Bude brzy velitelem. 


65 . To se povida. 


66 . Kapitan Vaclavik. Je velmi 
nespokojen, ze delA praci majora 
a je jenom kapitan. 

67 . 0 ano, on je velmi dobry 
dustojnlk. To jen proto, ze 

z nejakeho duvodu je povysovAnl 
u nasi divise pomale. 

68. To jsem slysel. 

69 . Od kapitana Ruzicky, naseho 
divisnlho stycneho dustojnlka. 

70. Neslysel jsem zadne stlznosti. 


71. Novy dustojnlk, kapitAn Rieger, 
je nasfm zAstupcem velitele pro 
zasobovAnl. 


38 




?<!. Jak4 je obvykla hodnost 
zastupce velitele pro 
z4sobov4ni ? 

73. Jakd jsou vase be£ne povinnosti 
jako stycneho dustojnika 

u pesiho pluku 62 ? 

74. Jakd ukoly (posldni) vlastn§ 
provedite jako osobni 
representant (z4stupce) 
plukovnika ? 


75. Delate si poznamky, tykajici 75 
se tSchto zamyslenych 

operaci ? 

76. Jaky jiny druh zprav obvykle 76 
doruSujete mezi temito 
jednotkami ? 


77. Jaky druh ole4t ? 77 


78. Jake postaveni, na priklad, 78 

ma dulezitost pro oba 
velitele ? 


72. Kapit4n. 


73. Jsem osobnim representantem 
velitele pluku. 


74. Predavam program hlidkovani mezi 
obema jednotkami a vyrozumivara 
sviij pluk, kdyz pluk 62 zahajuje 
zvldstni akce. Vyrozumivam svfij 
pluk o zvolani a o ohlasu, ktere 
bude pluk 62 u2ivat behem tech 
24 hodin. Nejdulezitgjsi prace, 
kterou podle operaSniho dustojnika 
del£m,je to, ze posloucham 
operacniho dtistojnika pluku 62, 
kdyz on a ostatni clenovd toho 
§t4bu projednivaji nejakou budouci 
operaci. Potom informuju majora 
Vanka o techto zamyslenych planech. 
Tim major Van§k predem vi o operaci 
drive nez je o ni oficialne 
vyrozumen. 

0 ano, uplne z4znamy. 


Osobni vzkazy (zprivy) i pl4ny. 
Vlastne vsechno, co vyzaduje bud 
osobni styk, nebo co pro svou 
povahu nemuze byt svereno telefonu 
nebo radiu. Take predavam oledty 
od jedne jednotky ke druhd. 

Oleity, kterd ukazujou postaveni, 
a nacrty, ktere jsou dulezite pro 
oba velitele. 

Ta postaveni jednoho pluku, ktera 
hranici s usekem (pasmem) druheho 
pluku (bojovy styk pluku). 


39 


styCn! d0stojn1ci (pluk) - CAst iv 


OTAzKY: 

79. Kde je plukovnl velitelstvl 
pSAlho pluku 62 ? 

80. Je nAjaky v^znamn# bod pobllfc 
vaAeho velitelstvl ? 


81. Kde je v lese umlsteno 
velitelstvl ? 


82. Jsou vAechny slozky velitelstvl 
pluku v tom prostoru ? 


83. PopiAte cestu od pluku 62 

k svemu plukovnlnni velitelstvl. 

84. JakA vojenskA jednotky jsou 
umlstAny pobllA cesty mezi 
plukem 62 a Borovou ? 

85. Ke kterA jednotce patrl 
ta baterie ? 


odpovIdi t 

79. Asi 1 km zApadnA od BorovA, 
na jiznl strane silnice. 

80. Ne, je to v jedinem vetslm lese, 
ktery je v tom prostoru, jestli 
mysllte nAco takoveho. Asi tislc 
metru zApadnA od velitelstvl je 
dost veliky kopec. ftlkA se mu 
kota 170, protoze to je jeho 
vyAka. 

81. Polnl cesta, ktera vede od hlavnl 
silnice,se stacl k zApadu asi 

v polovine lesa. Velitelstvl je 
u tAto zatAcky, na obou stranAch 
cesty. Stromy zakryvajl cestu tak, 

Ze ji nenl v tom mlstA videt 
ze vzduchu. 

82. VAechny, krome plukovnl vydejny, 
kterA se rlkA "plukovnl tyl". 

Nevlm, kde je umlstAn. 

83. No, kdyz jdu od pluku 62, jdu 

po hlavnl silnici smArem k BorovA. 

84. Asi na pul ceste mezi teraito dvAma 
body je umlstAna dAlostreleckA 
baterie. 

85. Podle oznaAenl u silnice je to 
prvnl baterie kanonoveho pluku 112. 
Pokud je mi znArao, je to novy pluk. 
JA o teto jednotce nic nevlm, ale 
major Volek, operacnl diistojnlk 
pluku 62, se domnlval, Ze je to 
dobrA jednotka. ZrejmA majl piny 
stav, protoze jsem si jist, Ze jsem 
vidAl ctyri dAla u baterie. Ano, 
jsem si jist, Ze tarn byla Atyri 
dAla. DvA byla napravo a dvA nalevo 
od silnice. Jsou vAechna za kopeAkem 
a Aivymi ploty, ktere se tAhnou 

od severu k jihu. 


40 




86 


• Jak daleko jsou dSla 
od sebe ? 

87. Jakd je rdze techto dSl ? 

88. Jakd jina vojenskd zarizenl 
jsou podel td cesty ? 

89. Jakd vo.lenska zarizenl ,1sou 
v m&stS BorovS ? 

90. Jak to vlte, £e to je vydejna ? 

91. Co je jest§ v tom mestS ? 

92. PopiSte svou cestu po svem 
prlchodu do mesta. 

93. Jakd vojenskd zarizenl jsou 
mezi Borovou a tlmto rozcestlm ? 

94. Pokracujte. 


95. Jak^ je povrch t6 silnice ? 

96 . Je vhodnd pro tankov# provoz ? 

97. Jaky druh tanku ? 

98 . Pokracujte. 

99. Jakd zarizenl jsou mezi 
rozcestlm a Habrinou ? 


. 0, rekl bych padesat, sedesat 

metru. Kdyz k tomu pripocltdte 
silnici, slrka baterie je 250 
az 300 metru. 

. Jsou to kanony 75 mm. 

. 2ddna, ktera bych byl videl nebo 
0 kterych bych byl slysel. 

. No, jsou tam vzdycky point cetnlci. 
Takyjsem videl, ze v minulych dvou 
dnech tam byla ^rlzena nSjaka 
vydejna. Ale nevlm jakd. 

. ftekl mi to jeden polnl Setnlk. 

. Civilnl nemocnice byla zmSnSna 
ve vojenskou polnl nemocnici. 
Mysllra, ze to je vsecko>co je 
v tom meste. 

. Kdyz prijdu k hlavnl krizovatce 
ve mestS, zaboclm doleva na silnici 
17. Jdu po nl, dokud neprijdu 
k rozcestl, to je asi dva 
kilometry. 

. Pokud vim, zadna. 


. Na rozcestl se dam doprava, protore 
je to kratsl. Na te silnici je 
dpatne to, ze vede prllis bllzko 
fronty. Proto jsem byl zajat. Nenl 
to moje vina, protoze jsem del 
po cestS, kterou mi urcil plukovnlk 
Stastny. 

. Je to dobra sterkova vozovka. 

. NevidSl jsem nikdy na cestS zadne 
tanky, ale videl jsem nejake stopy 
po pasech tanku. Uz si nepamatuju, 
kde a kdy. 

. Nevlm nic o tanclch. ftekl jsem jen, 
ze jsem videl stopy. 

. Ta prava odbocka vede do Habriny. 

. 2adna. V tom prostoru je plno starych 
taboru, ale te5 tam nejsou zadne 
jednotky. 


86 , 

87 

88 , 

89 

90, 

91 

92 

93 

94 

95 

96 

97 

98 

99 

u 


100. Co je v HabrinS? 100. 


101. Co je§t§ je v tom mSstS ? 101. 


102. Jak jsou ta samohybnA dgla 102. 

chranSna ? 


103. PokraSujte v popisu cesty. 103. 


104. Jak4 vojenskA Sinnost nebo 104. 

postavenl jsou mezi Habrinou 

a touto odboSkou ? 

105. Jak£ postavenl jsou mezi 105. 

touto odboSkou a Pasekami ? 


106. Jak4 jinA zarlzenl jsou mezi 106. 
tlmto bodem a Pasekami ? 

107. KterA baterie ? 107. 


Asi ceta pesaku a nSkolik samo- 
hybnych del od pluku 62. Zastavil 
jsem se u nich a mluvil jsem 
s nimi onehdy, a rekli mi, ze jsou 
od pluku 62. Samohybna dela byla 
raze 80 mm. Pesaci byli od prvnl 
roty prvnlho praporu. To je zAloznl 
prapor. 

Nic. Je zniceno delostreleckou 
palbou a leteckym bombardovanlm. 

Jsou v ssutinach budov na zapadnl 
strane m£sta a majl pod palbou 
silnici do Martinic. P&sAci je 
chrAnl proti utoku vasl pechoty. 

Jdu d£l mSstem a2 jsem asi pul 
kilometru venku z mesta. Na tom mlst§ 
je cesta, ktera se toSl doleva, 
to je na severozApad. Je to polnl 
cesta, kterA vede do Pasek. 

?AdnA. 


Jsou tarn dve. Zaprve tam je hlldka, 
ktera strezl tuto krizovatku nebo 
odboSku. SklAdA se asi z jednoho 
muzstva od prvnl roty, 2. praporu. 
Majl prime telefonnl spojenl 
s 2. praporem. 

Je tarn baterie houfnic. 


Pockejte, ja se myllm. Je to oddll, 
mysllm prvnl oddll houfnicoveho 
pluku 157. Nejsem si uplne jist, 
ktery oddll. Jeho postavenl nenl 
oznaceno, ale jsem si jist, ze 
situafinl mapa (operaSni mapa) 
pluku 26. ho uvadl jako 1. oddll. 
Cesta nenl dost bllzko postavenl, 
aby je bylo dobre videt a oni majl 
ty houfnice dobre zamaskovane 
(zastrend). 


42 


108. 

109. 

no. 

111 . 


Na kterg strang cesty a 
v jak4 vzd41enosti je toto 
postavenl ? 


108. Na vychodnl atranS cesty, a fekl 
bych, 2e prumerag tak asi gtyri 
sta metrfl. 


Jake vyznamne terennl body 109. No, mysllm, ze ten bod je jediny 

je videt v tomto prostoru ? po cele deice cesty, ktery je 

na hrebenu. To postavenl se tlhne 
po vychodnl stran§ hrebenu, To je 
jedin^ zp&sob, jak mAzu to postavenl 
popsat• 


Jak4 je slrka toho postavenl ? 110. Nevim. Oni jsou prills dobre 

zamaskovanl. 

Jake jine jednotky jsou mezi 111. 2adne. 
tlmto postavenlm a Pasekami ? 


43 


OTAZKY: 


STYSNf D0STOJNfCI (PLUK) - CAST V. 
ODPOVfiDI: 


112. Kde je vase rota 120mm 
minometft ? 


113. Kde je spojovacl ceta pluku ? 


114. Kde je zAkopnickA ceta pluku 
(zenijnl) ? 

115. Kam vede ta cesta ? 

116. JakA jednotky a vojenskA 
zarlzenl jsou ve LhotA ? 

117. KterA divise ? 

118. Kde ve meste je umlsteno 
velitelstvl ? 


119. Kdo je velitelera divise ? 

120. Jak schopny velitel je 
general ? 


121. Kdo je nAcelnlk At Abu 9. 
pesl divise ? 

122. Kdo jsou velitelA peslho 
pluku 19 a pluku 30 ? 


123. Proc ? 


124. Kdo je velitelem 29. 

delostrelecke brigAdy ? 


125. Kdo veil delostreleckyra 
pluktim 113, 157 a 109 ? 


112. Velitelstvl je u zAloznlho praporu 
pluku, ale vsechny cety byly 
prideleny ruznym praportim v postavenl. 

113. Ta byla pro tuhle operaci umlstSna 
s velitelskou rotou, 

114. Ta je na okraji cesty, kterA vede 
z Pasek do tylu. 

3,15. Ta vede do Lhoty. 

116. Abych vAm rekl pravdu, jedinA v£cy 
o ktere vim, je velitelstvl divise. 

117. NaAl divise. DevAtA. 

118. To nevlm, Jen jsem slyAel, Ze je 
ve meste. Mysllm, ze mi to rekl 
kapitAn RuziSka. Sam jsem tam nikdy 
nebyl. 

119. - Je to generAl-poruAlk SouSek. 

120. 0 generalovi se moc neraluvl. Je 
v armade uz dlouho a je poklAdAn 
za schopndho. 

121. GenerAl-major Velimsky. ftlkA se, 

Ze je velmi dobry. 

122. Pluku 30 veil plukovnlk Harapl. 

8yl povysen na plukovnlka minuly 
tyden. Pluku 19 veil plukovnlk 
Holecek. Toho nemajl vojAci moc 
rAdi. 

123. To nevlm, ale slysel jsem, ze 
mezi muzstvem to nestojl za nic 
od tA doby, co byli nedAvno tak 
zle biti. 

124. Plukovnlk Svoboda. NeznAm jeho 
krestnl jmAno, ani o nAm nic 
nevlm. 

125. Nevlm. Poslednl dobou byly 

v dAlostrelectvu velke zmAny a 
nevlm, kdo veil kterym jednotkam. 


A4 




126 . 

127 . 

128. 


Kde je protitankovy pluk 38 ? 126. 

Kde jsou umlsteny sluzby 9. 127. 

divise ? 

Kde je 109. spojovacl rota ? 128. 


Nevim. VidSl jsem jejich vozy 
na silnici, ale neznara jejich 
umlstenl. 

Slysel jsem od kapitana Riegera, 
ze je to jiznS od Lhoty. 

Nevim to urSitS, ale obycejne jsou 
u stabnl roty divise. 


45 


STYCNf dBsTOJNICI 

OTAZKY: 


129. Vra£me se k 12. p8§i divisi. 
Kter6 pluky jsou v divisi 
krome pluku 62 ? 

130. Kdy dojde k tomu stridAni ? 


131. Kdo veil pluku 151 ? 


132. Co tim chcete rict "jestli 
tak dlouho vydrzi" ? 


133. Slysel jste o tom, kdo 
nahradi Zemana ? 

134. Kdo veil pluku 54 ? 


135. Jaka je vseobecnA hodnota 
(kvalita) muzstva pluku 54 ? 

0 

136. Jake je muzstvo pluku 62 ? 


137. Jake je delostrelectvo 
dvan4ct6 divise ? 


13S. Je tezko dostat doplnky ? 


(PLUK) - CAST VI. 
ODPOVEDI: 


129. No, je tam pluk 54 a 151. Pluk 151 
je ten, ktery v nejblizsi dob§ 
vystrida pluk 62. 

130. Ma se to stat v noci dvacat^ho 
toboto m§sice. 

131. Plukovnik Zeman, jestli tak 
dlouho vydrzi. 

132. No, Zeman je velmi impulsivni 
clovSk a kdyby chtel udglat utok 
na svou vlastni pest, tak ho udela 
a najde si nejakou vymluvu. Divisni 
velitel Gutman to odsuzuje, tak 
kazdy v pluku 62 ocekAvA, ze Zeman 
bude vym^nSn. 

133. Ne. 


134. Plukovnik Barta. Je to vojak, ktery 
m£ stSsti a udglal si dobre jmeno. 

To je clovek, na ktereho si budete 
muset d£t pozor. 

135. Ja sam nevim, ale rekl bych, ze 
jsou velmi dobri, protoSe zanedlouho 
dostanou nazev "strelecky". 

136. Podle toho, co jsem videl, nejsou 
ani zdaleka tak zhavi jako muzstvo 
pluku 26. ftekl bych, ze je to toho 
casu nejslabsi pluk na fronte. 

137. Nevim nic o jejich delostrelectvu. 
Ale pluk 62 se zda byt velice 
spokojen s podporou, kterou od nich 
dostal. 

13S. Pokud vim, dosud bylo mozne 

dostat vsechny doplnky, ktere jsme 
potrebovali. Ale slysel jsem, ze 
v budoucnu bude cim dal tim tezsi 
dostat doplnky. 


46 




139 


139. Jak velk6 byly v minulosti 
ztr£ty u plukfi 26 a 62 ? 


HO. Dgkuju, pane kapitdne. Mysllm, 
ze jsme si hezky pohovorili. 


VSeho vsudy zddny pluk neztratil 
vie nei deset nebo dvan&ct procent 
najednou. Tyto mezery byly ihned 
zaplnSny doplnky (nahradami). 


47 


KULOMKTNlK 


OTAzKY: 


ODPOVEDIs 


1. Vy se jmenujete des^tnlk Liska; 
kterd je vase jednotka ? 

2. Kolik muzu je ve vasl 6ete 
t^zkych zbranl ? 

3. Kolik m£te kulometti ? 

4. Je to vas normAlnl po£et 
kulometu ? 

5. Jakeho modelu a jak6 raze 
jsou vase kulomety ? 


1. Ceta tezkych zbranl, 1# pgsl ceta, 

4. pesl pluk, 1. gardova pgsl divise. 

2. 22 muzfi a 1 dustojnlk. 

3. Marne dva. 

4. Me, museli jsme nechat jeden vzadu 
v oprave. 

5. Je to M1943 "GORYUNOV” 7.62 mm. 


6. Popiste ho. Na jakem principu 
se zaklidd, - na zpetnera tlaku 
plynu, nebo z£kluzu ? Vaha, 
d41ka, kadence (rychlost strelby) 
a pocAtecnl rychlost ? 


7- Kolik minoraetA mate ve va§l 
cete ? 


6. No, je to kulomet s nabojovym 
pasem. Uzlvame kovove Slanky a 
nekdy uzlvame plateny pas. Plat&ny 
p£s je na 250 ran, ten druhy je 
jenom na 50 ran, ale ty kovove se 
dajl napojit jeden na druhy az do 
250 ran. Kulomet se zaklAdd 
na zpetnem tlaku plynu a je chlazeny 
vzduchem. Pocatecnl rychlost je 
800 m za vterinu. dcinny dostrel 
na pozemnl clle je 1.000 metru. 

Celkova delka je, mysllm, asi 115 cm. 

Je tezky, proto ho obycejne 
pouzlvdme na podstavci (trojnozce) 
"UNIVERSAL" 1931. Kulomet vAzl 14 kg, 
s podstavcem vAzl 40 kg. Muzeme 
strllet 300 az 400 ran za minutu. 

M£ drgadla a stavScl hied! je dllkovane 
od 0 do 2.000 metrfi pro lehke strelivo 
1908 a od 0 do 2.300 metru pro t&zke 
strelivo 1930. 


7. Jenom jeden. 


8. Jakou ma razi ? 8. 82 milimetru. 

9. Kolik muzu je ve vasem 9. Pet. 

kulometnem roji (druzstvu) ? 

10. Co delajl a jakou majl hodnost ? 10. Cetar,vvelitel roje (druzstva). Strelec 

to jsem ja. Vojln nabljec a dva nosi£i 
* t il ri * ~ , streliva, oba vojlni + . 

In the Czechoslovak army a heavy machine gun is manned by a crew called "rol" 

Two of these units form a squad (druzstvo). 


48 




11. Vase kulomety jsou umistiny 
na tomto misti u tehle 
krizovatky. Jak vypadi vase 
stanoviste (Jak vypadi vis 
okop) ? 


12. Jak vyoadi stanoviste kulometu 
ktery je na druhi strand 
krizovatky ? 


13. Jake men! zbrani mite ? 


i 14. Jak bylo vase stanoviste 
vybrino ? 


15. Jake dopravni prostredky mi 
vase 5eta ? 


16. Jaky je vis palebny prumer 
a kolik palebnych prumeru 
mite pro boj ? 

17. Kde jste dostali strelivo ? 

18. Kolik ryh a poll mi vase 
kulometni hlaven ? 

I 

■ 

| 

i 


11. No, je to vlastne zikop dlouhy 
asi 5 metru a hluboky 2 l/2 metru 
ve tvaru U, s okrouhlou dlrou 

k jihu. V teto okrouhle dire je 
kulomet umisten na zikladne (stole) 
za ochrannou stenou zeme a pytlu 
pisku. 

12. Je jenom za nekolika klidami, 
nasklidanymi na sebe, s melkyn 
zikopem pro obsluhu, asi jeden 
metr hlubokym. Kulomet je umisten 
tak, ze muze strilet mezi dvema 
klidami, ktere jsou jedna na druhe 
tak, ze maji mezi sebou uzkou 
skulinu. 

13. Vsichni mime saraopaly, veetne 
5etare. Ty jsou ri£e 7.62 mm 
PPS 1943. 

14. No, velitel cety, poruSik Ondrikj 
ho vybral. Mel kousek papiru, 

na ktery se dival,a myslim, ze to bylo 
od praporu nebo od pluku. 

15. No, dva nikladni vozy s nihonem 
na dve kola, typ GAZ - 51 jsou 
pridelene cete. Obycejne je 
pouzivaji pro minomety. 

16. To nevim. 


17. Myslim, ze z praporni vydejny. 

18. To nevim. 


49 






OTAZKY: 


ZDRAVOTNICKf PERSONAL - CAST I 
ODPOVEDI: 


1 . Ktera je vase jednotka, 1. 

pane cetari? 

2. Co jste mdl za ukol, nez jste 2. 

byl zajat? 

3. Kdo vdm naridil hledat ranene ? 3. 

4. Co md za praci porudik Gtlnther ? 4* 

(Jakou funkci ma porudik 

Gtlnther ?) 


5. K prvn-fmu praporu,ktere jednotky, 5. 
pane cetari ? 

6. Jakou praci mdte u teto 6. 

jednotky ? 

7. Kolik mudii m£te v te skupind 7* 

Cdruzstvu) ? 

8. Jake maji hodnosti a jake jsou 8. 

jejich povinnosti ? 

9. Prod jste byl poslan hledat 9. 

ranene ? 

10. 3yl jste zajat nadi hlidkou 10. 

v 6 hodin na tomto mistd. 

Kde je umtstena vase jednotka 
vzhledem k mistu vaseho zajeti ? 

11. Co je to za jednotku ? 11. 

12. Jake zvlddtni pokyny (instrukce) 12. 

jste dostal pro hleddni 

ranenych ? 


Zdravotnickd ceta pesiho pluku 142, 
30. pedi divise. 

Hledat ranene. 


Porudik Gtlnther. 

Je velitelem zdravotnickd skupiny, 
odvelene k prvnimu praponr. 

K prvnimu praporu pesiho pluku 142. 


Jd jsem vykonny detar skupiny (druzstva). 


Je tam jeden dustojnik a 6 muzti. 


Jeden vykonn^ detar, 2 osetrovateld- 
-desatnici, 3 osetrovatele-vojini. 

Protode ti ostatni byli zamestnani 
sbirdnim randnych po frontd. 

1.200 metrfi. smdrem na vychod od mista 
zajeti. 


Praporni obvaziste. 

Btylo mi receno, abych sel po polni 

cestd smdrem na zapad azk_ostre _ 

zatdcce. Na tom mistd cesta vede 
smdrem na jihozdpad a ja jsem mdl 
okracovat smdrem na zapad, v terenu. 
ekli mne, ze az projdu strouhou, 

200 metru zapadne od zatdcky cesty, 
ze tam bude potok. Raneni mdli byt 
400 metrfi od toho mista. Ale nenasel 
jsem zadnd ranene, protoze vadi 
vojaci me zajali, hned jak jsem 
prekrocil potok. 


50 




13. Jak jste na§el tu polnl cestu 
s ostrou zatASkou ? 


14. Kolik mostu jste presel, 
kdyz jste sel z vaseho 
obvaziste k ostr6 zat£5ce 
cesty ? 

15. Jak daleko od prvniho mostu, 
pres ktery jste presel dnes 
rAno, je velitelstvi a 
obvaziste ? 

16. Jak6 druhy dSl jste vidgl, 
kdyz jste §el od velitelstvi 
k zat&<5ce te cesty ? 


17. Ale pane cetari, prece jste 
musel urcite slyset motory 
tanku, strelbu z del, nebo 
voj&ky, kteri se pohybovali, 
nebo mluvili. 


18. Kolik dustojniku a muzu je 
ve vasi zdravotnicke cete ? 

19. Jake jsou hodnosti muzstva 
a dustojniku ? 


20. Jak jsou tito muzi a dustojnici 
organisovAni ? 


13. 'To bylo lehke. Obvaziste prvniho 
praporu a velitelstvi prvniho 
praporu jsou umisteny ve stanech 
na severni strane silnice. Cesta 
pred osetrovnou a velitelstvim 
praporu vede od vychodu na zApad . 

14. Pamatuju si, ze jsem presel dva. 


15. 100 metru. 


16. Nevidel jsem zddne rainomety, ani 
dela, kdyz jsem sel dnes r£no. 
Vlastne jsem nevidel vubec nic, 
ani vojaky, protoze byla jeste 
tma, kdyz jsem dosel k potoku. 

17. Slysel jsem stfilet dela, ale 
nevira, jaky to byl druh a kde 
byla. Slysel jsem n§koho mluvit 

ve strouze, ale nemohu urcit misto, 
nebo odhadnout pocet. Neslysel jsem 
zAdne tanky. 

18. 4 dustojnici a 26 rauSu. 


19. 1 kapitan, 3 porucici, jeden 
vykonny cetar, 8 des£tnik&, 

4 cetari skupin (druzstev), 

13 vojinu. 

20. Kapitin je velitelem cety. Ceta 

je rozdelena na 4 skupiny (druzstva) 
Kazda skupina odveleni k tern trem 
praporum, ma jednoho porucika, 
jednoho vykonneho Setare, dva 
desatniky a tri vojiny. Kapitan, 
vykonny cetar cety a jeden vojin 
tvori velitelstvi cety u pluku. 
Zbytek personalu, jeden vykonny 
Setar skupiny, dva desatnici a tri 
vojini tvori plukovni obvaziste. 


51 


21. Kolik muzti z vaseho praporu 
bylo raneno minuly tyden ? 


22. Kolik muzii bylo zabito v boji 
za stejnou dobu ? 

23. Kteri zbrani zpusobily nejvetsi 
pocet ztrat ? 

24. Pred kterou zbrani maji vaSi 
vojici nejvitsi respekt ? 

25. Odkud dostivi praporni 
obvaziste zdravotnicki zisoby ? 

26. Jakou zisobu krevnlho plasma- 
tu mi normilne praporni 
obvaziiti po ruce ? 

27. Kolik morfia a penicillinu mi 
•obvaziste normilni ? 

28. Jaki jini leciva mi obvaziite ? 

29. Kolik maji aspirinu ? 

30. Jake jine zisoby rai oSetrovna ? 

31. Kde se providiji operace ? 

32. Kde je umistena polni nemocnice? 


33. Kde je plukovni obvaziste ? 

34. Kde v Klisterci je obvaziiti ? 

35. Jaky zdravotnicky vycvik maji 
dustojnici v zdravotnicki 
5ete ? 


21. Nevim, kolik bylo ranino V tom 
tydnu, ale vcera jich prinesli 
ctrnict. 

22. To nevirt. 

23. Lehki kulomety, pusky a karabiny. 

24. Boji se vsech dil. 

25. Z plukovniho obvazistS. 

26. Neznim presne mno2stvi, ale 
nikdy nemime o nS nouzi. 

2?. Nevim. 

28. 2idni. 

29 . Piny vojensky kufr. 

30. Giz a vatu. 

31. V polni nemocnici. 

32. Nevim. My odsunujeme ranene pres 
plukovni obvaziiti. 

33. Ve vesnici KlaSterec. 

34. Na MNV. 

35. Vsichni jsou doktori mediciny. 


52 



ZDRAVOTNICK? PERSONAL - CAST II 


OTAZKY: 


OPPQVSdI: 


36. Jak s vimi zachazel vyslychajl- 
cl plukovnl zpravodajec a 
strazny, Dane poruSlku ? 

37. Projevil jste mimoradny smysl 
pro povinnost, kdyz jste 
odmltl opustit ranine, kdyz 
vaie prapornl obvaziiti bylo 
prekroceno naslra vojskem. 

38. Kolik morfiovych injekcnlch 
strlkacek mi normalne po ruce 
prapornl obvaziste ? 

39. Kolik lahvl krevnlho plasma- 
tu o obsahu 250 cnr mate 

po ruce ? 

40. Kolik lahvl krevnlho plasma- 
tu o obsahu 500 cnr mite ? 

41. Kolik gramu aspirinovych 
tablet mi obvaziste ? 

42. Kolik jednotek penicillinu 
je normalne k disposici? 

43. Kolik divek, nebo lahvl je 
v jedni bedni ? 

44. Kolik jednotek penicillinu 

je v jedne lihvi, nebo divce ? 

45. Kolik roll gizu ma obvazisti ? 


46 . Kolik kilogramii vaty mite 
normilne v zisobe ? 

47. Kolik injekcnl vody ma 
obvazisti ? 


48, Kolikera nosltka mi obvaziiti ? 


36, Dobre. 


37. Pecovat o nemoend a ranene je 
moje povolanl. 


38. Tak asi 50 az 70. 


39. Obycejni deset lahvl,ale muzeme 
mlt vice, podle situace. 


40. Deset. 


41. Dve lihve - 1000 aspirinovych 
tablet v lihvi. 

I 

42, Mime dve bedny penicillinu. 


43. 96 lahvl. 


44. 300.000 jednotek. 


45. Priblizni 80 roll - 50 roll 
osmicentimetrovych a 30 
peticentiraetrovych. 

46 . 10 az 15 kilogramu. 


47. Marne dve krabice - 6 lahvl v jedne 
krabici. Kazda lihev ma 1000 ccm 
vody. 

48. Sestera . 


53 





49. 

Kolik bezpeSnostnlch 
pripevnovaclch remenu jste 
meli ? 

49. 

50. 

Kolik merthiolatu n^te P° ruce ? 

50. 

51. 

Kolik sulfadiazinu m&te 
v zasobe ? 

51. 

52. 

Jake druhy nemocl dychaclch 
org^nii prevazujl mezi 
muzstvem ? 

52. 

53. 

Jak£ procento muzstva dostane 
z£net pohrudnice ? 

53. 


54. Jake procento muSstva bylo 54. 

postizeno chripkou ? 


55. Kolik z t§ch muzu se 55. 

neuzdravilo ? 

56. Jak je rozslrena bronchitida ? 56 . 

57. Kolik prlpadu z4palu plic 57. 

bylo v ledrm ? 

58. Kolik muzvi je postizeno 58, 

tuberkulosou ? 


59. Kter£ strevnl nemoc je nejvlc 59. 
rozslrena,? 

60. Jake procento muB je 60. 

zachv£ceno ? 


18 remenu - 3 na jedny nosltka. 


PribliznS 50 tub. 
Neomezene mnozstvl. 


ftekl bych chripka a z£nSt pohrudnice 


Neznam presn6 procento. Voj&ci 
s priznaky jsou odsunuti dozadu. 
Polnl nebo odsunov4 nemocnice 
zjistl , ktery z nich ma zanet 
pohrudnice. 

To je rfizne. Pamatuju si, 2e jednou 
bylo zachvdceno 50 procent muzstva 
prvnlho praporu. VStSina muzstva 
byla odsunuta do polnl nemocnice. 
Kdyz se uzdravili, byli vr&ceni 
ke svym jednotk4m. 

Polnl prapor ztratil 15 muzu. 
Celkova ztr&ta nenl zndma. 

NeleSil jsem nikoho na bronchitidu. 

\ 

Mysllm, ze tri. Tito muzi byli 
poslani do polnl nemocnice. 

ftekl bych, 2e asi 30 procent m4 
tuberkulosu nebo z4net pohrudnice. 
Kdy£ se u jednotlivce objevl 
priznaky nekter4 z techto nemocl, 
je odsunut do odsunove (stale) 
nemocnice. 

dplavice. 


PribliznS 5 procent. Muzi s uplavicl 
jsou odsunuti do polnl nemocnice. 
Mlrne prlpady prujmu jsou leceny na 
obvazisti. 


54 


6l. Kolik muzti bylo lefceno 

na strevni zApal (intestinal 
pneumonia) v minul^m 
m5sici ? 

6l. Ani jeden. 

62 . Kolik muzu m4 malArii ? 

62. Asi 40 procent muzstva mSlo 

jednou malarii. Tito muzi jsou 
odeslAni buci do polnl nebo 
odsunove nemocnice. 

63. Kolik pripadil trichinosy 
jste 16cil ? 

63 . 2£dny. 

64 . Kdy jste 145il paratyfus, nebo 
jin4 pripady tyfu ? 

64 . Nikdy jsem nelecil tyfoid nebo 
tyfus. NeslySel jsem 0 takovych 
pripadech u divise. 

65. Jak roz§iren6 jsou omrzliny ? 

65 . Tuto zimu jsme meli 5 pripadti, 
ale minulou zimu 50 procent mu2u 
m&lo mirnd nebo t£2ke pripady 
omrzliny. 


55 


SPOJKA 


OT^ZKY: QDPOVSdI: 


1. Jakou pr4ci m4te u druheho 1. 

praporu, pane desAtnlku ? 

2. Chcete rlct, ze vozlte person41, 2. 
nebo dorucujete vojenskou 

postu ? 


3. Dorucujete vsechno vozem, nebo 3, 
noslte n£kterou postu pesky ? 


4. Dorucujete vsechno na velitelstvl? 4. 


5. Jsou to takticka velitelstvl 5. 

nebo tylova velitelstvl ? 


6. Kolikrat denne rozv421te 6. 

postu ? 


7. Na koho je posta adresovan4 ? 7. 


8. Jak4 jine povinnosti mate 8. 

mimo to, ze jezdlte s vozem ? 


9. Abyste mohl obsluhovat radio, 9. 

muslte znAt kryci jmena ruznych 
jednotek vaseho pluku. Jake je 
kryci jmeno vaseho praporu ? 

10. Jake je kryci jm£no pluku a rot 10. 
ve vasem praporu ? 


JA jsem ridic pro prapornl 
kancelAr. 

Nekdy vezu nekam starsinu praporu, 
nebo kancelArskeho dustojnlka 
(poddustojnlka), ale mou hlavnl 
povinnosti je rozvazet dennl a 
zvlAstnl vojenskou postu. 

Vzdycky jezdlm jeepem. Je to 
prllis daleko chodit pesky 
na ruzna velitelstvl. 

Ano, na velitelstvl rot a na 
velitelstvl pluku. 

To jsou vsechno takticka velitelstvl, 
az na tylove velitelstvl druheho 
praporu. 

Obycejne jednou denne. Nekdy muslm 
jet dvakrat i vlckrAt, kdyz musl 
byt neco nalehave doruceno, jako 
plany a zpravy o vyslechu zajatcu. 

Pro roty obySejne na velitele roty, 
nebo na vykonneho starsinu roty, a 
pro pluk obycejne na zpravodajskeho 
dustojnlka, na operacnlho dustojnlka, 
anebo velitele. 

V noci mam strAznl sluzbu, nebo 
n£kdy obsluhuju telefonnl ustrednu 
jako nahradnlk. Spojovacl dustojnlk 
me u5il radiofonnl manipulaci, abych 
pozdeji mohl take predavat a pri- 
jlmat radiozpravy. 

"Buldok". 


Pluk je "cerny had” a roty, t.j. 
velitelska rota a roty A,B,C,D jsou 
”briliant” , "Bermuda” , "bochnlk", 
"boxer" a "brouk". 


56 






11. Kde je umlsteno vase 11. 

pranornl velitelstyl ? 


12. To by bylo severne od silnice, 12. 
ktera spojuje vas predsunuty 
zasobovacl sklad s vaslm 

tylovym velitelstvlm, ne ? 

13. Kde je vase plukovnl 13. 

velitelstvl ? 


14. V jakem druhu terenu je umlsteno 14. 
velitelstvl ? 


15. Je velitelstvl ve stanech, nebo 15. 
v opuStenych budovach ? A je 
zastreno ? 

16. Prejlzdlte nejakg mosty 16. 

na hlavnl zasobovacl silnici 

mezi oraporem a plukem ? 

17. Jsou ty mosty drevene, ocelove, 17. 
betonove, nebo pontonove ? 

18. Jaka je nosnost techto mostu ? 18, 


19. Je silnice vzdycky dobre 19. 

sjlzdna, nebo zapadate na nl 
v destivem pocasi ? 


Je to asi na pul ceste mezi hlavnl 
zasobovacl (prlsunovou) silnici 
a carou hlavnlho odporu, v takove 
prlkre uziabine. 

Ano, asi 200 metru na sever. 


To je na hlavnl zasobovacl silnici, 
asi 1.500 metru na sever a na leve 
strand silnice. 

Je to v doling, hned na vychod od 
maleho sedla hrebenu, ktery se na tom 
mlstg tAhne rovnobeznA s hlavnl 
zasobovacl cestou. 

Je ve starem kamennera stavenl, 
ktere bylo hodne ostrelovano. Nenl 
maskovane (kamuflovane), ale stromy 
tarn rostou velmi bllzko budovy. 

Ano, jsou tam dva mosty. Jeden asi 
50 metru pred hlavnl zAsobovacl silnici, 
a druhy, prAvg kdy2 zaboSlte na cestu, 
ktera vede k velitelstvl. 

Ten prvnl je pontonovy a ten druhy 
je udelan z betonovych zakladu a 
pres ne poloSenych drevAnych prken. 

Nevlm to urcite, ale vim, ze ten 
pontonovy most nenl dost pevny pro 
tanky, protoze jsem je videl, jak 
se na tom mlste brodily. Ten druhy 
je dost veliky pro jakykoli provoz. 

I nase 20 cm houfnice ho pouzlvajl. 

Nikdy jsem nezapadl, ale nekdy vozy 
s nahonem na sest kol, musely byt 
vytazeny z bahna. To se stava pobllz 
praporu. Na hlavnl zasobovacl ceste 
nejsou nikdy potlze, a£ prsi nebo 
svltl slunce. 


57 


OTiCZKY: 


MINOMETN& DRU&TVO 
ODPOV&I: 


1. Vy jste vojin Maly. KterA je 
vase jednotka ? 

1. 1. rota, 2. praporu, 4. pSslho 

pluku, 1. gardove pesl divise. 

2. Co delate u roty ? 

2. J& jsera nabljec. 

3. Co tlm mysllte/"nabljeS” ? 

Co nabljlte ? V jakem druzstvu 
jste ? 

3. J£ jsem nablje5 v minometnem 
druzstvu u 82mm minometu. 

4. Kolik muzu je ve va§era druzstvu 
a co kazdy z nich del£ ? 

4. Velitel druzstva - cetar, strelec - 
- desatnlk, nabljec - to jsem j£, 
dva vojlni - pomocnlk (nosic streliva) 
a podavac. 

5. Kolik mu£u je ve vasl cete ? 

5. Jeden dustojnlk a 22 muzu. 

6. Co ti ostatnl v <$ete delajl - 
ti, kterl nejsou ve vasem 
minometnem druzstvu ? 

6. To jsou tSzcl kulometnlci. 

7. Vas minoraet je 82mm - jak 
dlouhA je hlaven ? Je hladce 
vrtana ? 

7. Hlaven je 120 cm dlouhA a ma hladky 
vyvrt. 

8. Jak se z nej strlll ? 

8. Ma pevny udernlk a strely se 
pouStgjl zadnl cAstl napred a 
odpalujou se narazem. 

9. Jak£ je kadence a dostrel ? 

9. ftekl bych, ze kadence je 18 az 

20 ran za minutu. Dostrel Je do 

Sesti kilometru. 

10. Kolik vazl ? 

10. 65 kg. 

11. Jak velky m£ odmer a namer ? 

11. Odmer 6 stupnu a namer od 45 do 85 
stupnu. 

12. Jak ho premlstujete s mlsta 
na misto ? 

12. No, d£ se rozlozit na tri casti a 
muze ho nosit muzstvo. MAme pro ngj 
taky kola, ktera mohou byt na nej 
pripevnena. Da se rozlozit na lozistS, 
podstavec (dvojnozku) a hlaven. 

13. Kolik v£zl trlstiva mina ? 

13. Asi 3 1/2 kg. 

14. Jaky zamerovac pouzlvAte ? 

14. Te5 pouzlvame vas panoramaticky 
zamerovaS, ktery jsme ukoristili. 

Nevlm, co je to za model nebo 
vyrobu. 


58 




15. Co dSl& v£§ velitel cety ? 

15. Jenom chodl kolera a dohlizi na to, 
aby nase stanoviste byla dobre 
zamaskov£na a dostatecne zajistSna. 

16. Kde je vase minometne 

postavenl (stanovi§t§) ? 

16. No, dnes r4no bylo jestS v prostoru 
roty. Zitra se majl prestShovat 
nekam do postavenl jizne 
od krizovatky. 

17. Kde jsou umlsteni vasi 

predsunutl pozorovatel4 ? 

17. Te5 jsou v prostoru roty, 
u velitelske cety. 

13. Jakou stravu dost^vate ? 

18. No, teel to bylo dobre, tepla jldla. 
Dost brambor, chleba a roasa. 


59 





ORGANISMS, VtZBROJ A VlSTROJ - CAST I. 
OTAZKY: ODPOVBDI: 


1. Jak se jmenujete a jakou mate 
hodnost ? 

2. Ke ktere jednotce patrite ? 


3. Jakou mite funkci a co jsouvaSe 
povlnnosti u Sety ? 


4. Jakou silu mi vase Seta podle 
tabulek valecnych poctu ? 

5. Jak je Seta organisovina ? 


6. PopiSte velitelske druzstvo * 


7* Z Seho se sklida protiletadlove 
kulometnS druzstvo ? 


8. Kolik protiletadlovych kulometu 
je v cetS ? 

9. Popiste tu zbran. 


1. Ji jsem Setar Benda, 


2. K Sete velkoriznych kulometu 
proti letadlum, protitankovi 
a protiletadlove roty, 

3. Jsem politicky poddustojnlk 
a mam na starosti politickou 
vychovu a propagandu. 

4. 1 dustojnik a 15 muzu. 


5, Mi velitelske druzstvo a 3 druzstva 
protiletadlovych kulomet\i + . 

6, Ve velitelskem druzstvu jsou: 
velitel Sety, poruSik; zistupce 
velitele Sety (vykonny Sety), 

Setar; politicky poddtistojnlk, 

Setar; a pozorovatel-spojka, 
vojin. 

7. Kazde druzstvo mi velitele druzstva, 
Setare; strelce, desitnika, 
nabljeSe (nahradnlho strelce), 
vojina; a pomocnlka (nosiSe 
streliva), vojina. 

8. Tri, jeden v kazdem druzstvu. 


9. Je to tSzky kulomet 12.7 mm, 

DShK, M1938. Zaklidi se na tlaku 
plynu na plst, strelivo je 
v nibojovych pasech a je vzduchem 
chlazeny. Podstavec mi dvoji - muze 
byt prizpusoben pro uziti bu3 proti 
pozemnim nebo vzdusnym cilum. 
Podstavec mi kolecka, kteri se daji 
odpojit. 


t The Czechoslovak army doesn't have a unit corresponding to the American 
section. It has only a squad (druSstvo) and then a platoon (Seta). 


60 




10. Jake jsou jine vlastnosti 
teto zbranA ? 


11. Jake dopravni prostredky mA 
vase ceta ? 

12. Jakyrai osobnimi zbranAni jsou 
vyzbrojeni jednotlivi clenove 
vas! cety ? 


13. Jakou rAzi mA kazdA z tAchto 
zbran! ? 

14. Vy jste byl vyzbrojen polo- 
autoraatickou pistol!. PopiAte 
mi tu zbran podrobnAji. 


15. Teel popiAte karabinu. 15 


16. MA ta zbran pojistku ? 16 


17. Pair! k teto zbrani bodAk ? 17 


10. PoAAtecn! rychlost je 900 m 

za vterinu. tfAinny kolmy (vertikAln!) 
dostrel 1500 in; ucinny vodorovny 
(horizontAlni) dostrel 2800 m, 
celkovA delka 160 cm. Vaha 
s podstavcem a ochrannyn stitem 
je 170 kg; prakticka kadence 
125 ran za minutu; odmAr 360 stupnu. 

11. Jenom jedno vozidlo, nAkladn! vuz 
ZIS-151, s nAhonem na Aest kol. 

12. Velitel cety a ja jsme vyzbrojeni 
automatickou pistol! TT Ml933, 
pozorovatel-spojka je vyzbrojen 
karabinou, a zbytek cety ma 

samopaly. 

13. Vsechny jsou 7.62 mm. 


14. Je to "TOKAREV" 7.62 mm TT M1933. 

Ma zAsobnik; zaklAdA se na principu 
zAkluzu hlavne. PoAAteAni rychlost 
je 450 m za vterinu a ucinny dostrel 
je 50 m. S prAzdnym zAsobnikem vAzi 
3/4 kg a zAsobnik je na osm ran. 

Je to 3/4 kg "M0SSIN-NAGANT", vzor 
M1944. Je to opakovacka s pAskovym 
zAsobnikem. PocAtecn! rychlost 
je 800 m za vterinu, ucinny dostrel 
je 440 m a kadence je 8 az 10 ran 
za minutu. Zbran vAzi 4 kg 
s prAzdnym zAsobnikem, celkovA 
dAlka je 1 m a zAsobnik je na 5 ran. 

Kdyz je nAboj v nAbojove komore 
a zAver uzavren, zbran a zAver jsou 
uzamceny a zajist! se natazenim 
udernikove matice dozadu a otocenim 
doleva, az kam to jde. 

Ano, ma sklAdac! bodAk, ktery je 
trvale upevnAn k hlavni. Kdyz se 
zbran nepouzivA, bodak se sklop! 
po prave strane zbrane. 


61 


ORGANISACE. VfZBROJ A VYSTROJ - CAST II. 


OTAZKY: 

18. Pane poruciku, ktera je 
vase jednotka ? 

19. Jakou funkci mate u Sety ? 

20. Z ceho se sklAdA vase Seta ? 


21. Kolik osob mAte mit podle 
tabulek valecnych poStu 
ve velitelskem druSstvu ? 


22. Kolik muzfi je v kazdem 

druzstvu a Jake maji funkce ? 


23. Kolik minometu mite v cet§ ? 

24. Jakou rAzi a jaky model mA 
ten minomet ? 

25. Jake jinA vlastnosti ma tato 
zbran ? 


26. Co mi jeste roufcete rict 
o teto zbrani ? 


OPPOVSdI: 

18. Prvni ceta 120 mm minometne 
roty, pesi pluk 96 . 

19. Jsem velitelem cety. 

20. SklAdA se z velitelskeho 
druzstva a dvou 120 mm minometnych 
druzstev. 

21. Jednoho porucika, velitele Sety; 
jednoho cetare (vykonnAho cety); 
jednoho cetare, politickeho 
poddustojnika; a jednoho vojina, 
pozorovatele*spojku. 

22. Kazde z obou druzstev se sklAdA 
z jednoho Setare, velitele 
druzstva; jednoho desAtnika, 
strelce; jednoho vojina, nabijece; 
jednoho vojina, podavace streliva; 
a tri vojinu, pomocniku (nosiSu 
streliva). 

23. Dva, jeden v kazdem druzstvu. 

24. Je to 120mm minomet, model M1938. 


25. MA pocatecni rychlost 280 m 
za vterinu; dostrel od 438 do 
6.564 m, odmSr plus minus t?i 
stupnS; dAlka hlavnA 155 cm; 
nAmer plus 45 az plus 80 stupnu; 
vAha (pochodovA poloha) 500 kg. 

26. No, je to velmi pohyblivA zbran 
i presto, ze je velkA, jelikoz 
je pomernA lehka. MA snadno 
pripojitelny podvozek na prevoz 

a lehke okrouhle zebrovitA loziste. 
Pro dopravu na nosnych zviratech 
se tato zbran rozklAdA na tri dily* 
Pro tazeni zviretera nebo vozidlem 
je casto vybaven velkou hlomoznou. 
MA bu5 pevny nebo pohyblivy udernik. 


62 




27. Jake dopravni prostredky 27. Dva nAkladni vozy ZIS-151, 

md va§e ceta ? s nahonem na sest kol. 

28. Popi&te bliz tyto nAkladni vozy. 28. Jsou otevrenA a pohanena 

sestivAlcovym, vodou chlazenym, 
benzinovym motorem. Maji nahon 
na sest kol a pouzivaji se jako 
taznA vozy, stejne jako na dopravu 
nakladu a muzstva. 


29. Jaky je rozvor a nosnost toho 
vozidla ? 

30. £im jsou vyzbrojeni prisluAnici 
vasi cety ? 


31. A te5, pane poruciku, bych 

chtel, abyste mi popsal pusku, 
kterou jsou vyzbrojeni vasi 
strelci a pomocnlci (nosici 
streliva). 


32. fteknete mi neco vie o vAze, 
pocatecni rychlosti, ucinnem 
dostrelu a tak dAle. 


33. JakA miridla a jakou pojistku 
ma ta zbran ? 


34. Ktere jine jednotky jsou 
ve vasi rote ? 


35. JakA je celkovA sila vasi 
roty ? 


29. Rozvor je 4 m a nosnost 4.5 tuny. 


30. Politicky poddustojnik a ja 
nosime pistole. Zastupce velitele 
cety, velitele druzstev a 
pozorovatel-spojka maji karabiny. 
Nabijeci a podavaci maji samopaly, 
a strelci a pomocnlci maji pusky. 

31. Ta puska je "TOKAREV”, model M1940. 
ZaklAdA se na principu tlaku plynu, 
ma pasovy zAsobnik a je to polo- 
automaticke zbran. Ma krabicovy 
zasobnik na deset ran, ktery se 
vsunuje do spodku pouzdra zAveru. 
Muze se taky nabijet zasunutim 
dvou pAskovych zAsobniku, kterA 
jsou na 5 ran, seshora do pouzdra 
zavSru. 

32. Pocatecni rychlost je 900 m za 
vterinu. tfeinny dostrel je 440 m. 
Vazi 4 kg s prazdnym zasobnikem 

a je dlouha 120 cm . Kadence 
(rychlost strelby) je od 20 do 25 
ran za minutu. 

33. Miridla se sklAdaji. z pevne musky 
a z posuvneho ”V” hledi, ktere je 
dilkovane od 100 do 1.500 metru. 
Puska se zajisti posunutim pojistky 
dopredu tak daleko, az zabrAni 
zpetnemu pohybu kohoutku. 

34. Rota mA velitelskou cetu a tri 
minometne cety. Vsechny cety jsou 
stejne jako moje. 

35. Pet dustojniku a 159 muzu. 


63 


ORGANISACE, VtZBROJ A V^STROJ - CAST III, 


OTAZKY: 

36. Pane kapitine ji bych chtil, 

abyste mi rekl nico o jednotce, 
u ktere jste byl, t.j. 
o 9. gardove armadi. Z jakych 
divisi se sklidi tato armada ? 


QDPOV&DI; 

36. Z 91.gardov4 mechanisovane divise, 
77. tankovi divise, 25. pesi 
divise a 5. delostrelcke divise. 


37. Jaki samostatne pluky a prapory 
jsou v 1i arraidi ? 

38. Co je to za jednotku ? 

39. Ktere jednotky patri 

k 91. gardovi mechanisovane 
divisi ? 


37. Jenom zenijni pluk 94« 


38. Je to tezky mostni pluk. 

39. Mechanisovani pluky 23, 24 a 25, 
pluk strednich tank£ 220, pluk 
tezkych tanku/samohybnych del 721 
a divisni dilostrelectvo. 


40. Z jakych jednotek se sklidi 
77. tankovi divise ? 


40. Mi pluky strednich tanku 101, 706 

a 708, pluk tezkych tanku/samohybnych 
del 707, 7. motorisovany pesi pluk 
a divisni delostrelectvo. 


41. Pokracujte o 25. pesi divisi. 


42. A te<3, jakou organisaci mi 
5. delostrelecki divise ? 


43. Jaki zbrane mi 5. delostrelecki 
divise ? Mim tec! na raysli 
organicki zbrane. 


41. Dvacitipati pesi divise mi pesi pluky 
81, 82 a 84, tankovy pluk sarao- 
hybnych del 125 a brigidu 
delostrelectva. 

42. Npvim,z jakych jednotek se sklidi 
5. delostrelecki divise. Ale vim, 

ze mimo organickym jednotkim divise, 
velici generil veli delostrelectvu 
vsech tri ostatnich divisi, 91. 
gardove mechanisovane divise, 77. 
tankovi divise a 25. pesi divise. 

To je ovsem jenom pro tuto operaci. 

43. Ji toho o delostrelecki divisi moc 
nevim, ale vim, ze mi nejake 
dilostrelecki raketomety 132 mm, 
nejake houfnice 152 mm a nejake 
houfnice 122 mm. 


64 




44. A tecf, v 91. gardovA 

mechanisovane divisi jsou 
tri mechanisovanA pluky. JakA 
je sila techto pluku ? 


45. GardovA mechanisovanA divise 
ma taky jeden nluk strednich 
tanku. Jak je organisovany ? 

46. No, a z ceho se sklAdA pluk 
tezkych tanku a samohybnych 
del ? 


47. Z jak?/ch jednotek se sklAdA 
delostrelectvo mechanisovane 
divise ? 


43. A te5, jak je organisovAn 
motorisovany uesi prapor 
mechanisovaneho pluku ? 


49. No, dobre. Tecf mi popiste 

organisaci praporu strednich 
tanku stejnAho pluku. 


50. Pluk mA jeste dva dalsi oddily, 
delostrelecky a minometny oddil. 
Popiste mi slozeni delostrelecke- 
ho oddilu. 


44. Kazdy mechanisovany pluk mA: dva 
motorisovane pesi prapory, jeden 
prapor strednich tanku, jeden oddil 
delostrelectva a jeden minometny 
oddil. Maji take pruzkumnou rotu, 
jednu protiletadlovou baterii, 
jednu spojovaci rotu, jednu zenijni 
rotu a nAjakA sluzby. 

45. Ten pluk ma tri prapory strednich 
tanku, jeden prapor motorisovanA 
pAchoty, jednu rotu protiletadlovych 
kulometu a nAjakA sluzby. 

46 . Ten mA dva prapory tezkych tanku, 
jeden oddil tAzkAho samohybneho 
delostrelectva, jeden motorisovany 
prapor kulometu, jednu pruzkumnou 
rotu, jednu protiletadlovou rotu 

a jednu spojovaci cetu. 

47. To mA pluk 122mm houfnic, pluk 
120mmt minometti a raketometny 
oddil s delostreleckymi raketomety 
132 mm. 

48. Ty jsou organisovany na zAklade 
trojuhelnikoveho systAmu, kazdy 
mA tri pesi roty. Vnitrni podporu 
poskytuje rota tezkych kulometu 
se sesti kulomety 7.62 mm$ 
minometnA rota se Aesti i82mm 
minomety a jedna protitankovA rota, 
vyzbrojenA ctyrmi 57 mm proti- 
tankovymi dAly. Krome toho je tarn 
spojovaci ceta a malA zdravotnickA 
slozka i slozka sluzeb. 

49. Ma praporni velitelstvi s jednim 
strednim tankem a dveraa tankovymi 
rotami. Kazda tankova rota mA 
velitelstvi s jednim strednim 
tankem a se tremi tankovymi ceta- 
mi, a kazdA z nich mA tri stredni 
tanky. 

50. Jedine^co vim 0 delostreleckem 
oddilu,je to, ze mA dvanact /6mm 
del. Nevim,jak je organisovAn. 


65 


51. ReknSte mi - jak je organisov4n 
minometny odd11. 


52. V mechanisovandm pluku je je§t§ 
jedna jednotka, o kterd bych cht£l 
abyste mi neco rekl - a to je 
pruzkumna rota. Jak je 
organisovan£ ? 

53. Co mi mtizete jest§ rlct 
o mechanisovane divisi ? 


51. Taky nevlm, jak je organisovan. 
Vim jenom, ze ma seat 120mm 
minometfi a dvan£ct 82mm minometu. 

52. 0 prtizkumn4 rot£ vim jenom, 

2e ma obrnend auta a transportery. 


53. No, vim, ze z&kladnlm taktickym 
ukolem mechanisovane divise je 
pronasledovanl a vyuzitl uspechu, 
spolecne s tankovymi silami. 

Divise je taky schopna samostatnych 
utocnych a prulomovych operacl 
proti slabym a demoralisovanym 
nepratelskym obrannym postavenlm. 


66 


ORGANISACE, VfZBROJ A V?STROJ - CAST IV 


QTAZKY: 


ODPOVEDI: 


54. Pane kapitAne, jA jsem stary 54. 
jezdec (dragoun, kavalerista) 

a jako takoveho mA vzdycky 
zajlmajl jezdecke jednotky. Vy pr£ 
porad jeAtA mAte nejakA 
jezdeckA jednotky. 

55. Jak je organisovAn vAA jezdecky 55. 
sbor ? 


56. Jaky stav ma jezdeckA divise ? 56 . 


57. Jak je organisovAna jezdecka 57. 
divise ? 


58. MA jezdeckA divise operovat 58. 

jako slozka sboru, anebo 
operuje samostatnA ? 


59. JakA je slla jezdeckeho pluku ? 59. 


60. Jak jsou organisovAny ? 60. 


6l. Ktere jsou hlavnl zbranA 61. 

pluku ? 


Ano, mAme jisty poAet jezdeck^ch 
divisi a nekolik jezdeckych 
sboru. 


Jezdecky sbor mA skoro 19.000 muzu. 

Ma tri jezdecke divise a podporujlcl 
zbranA, kterA majl znacnA mnozstvf 
obrnAnych vozidel, tazene a samo- 
hybne dAlostrelectvo, speciAlnl 
jednotky a sluzby. 

Hr 

MA 4.650 dustojnlku a muzii a 
4.600 konl. 

Organisace je trojuhelnlkovA. Jsou 
tam tri jezdeckA pluky, smlAeny 
pluk lehkeho delostrelectva a tAzkych 
minometu, malA pruzkumnA, spojovaci, 
zenijnl- a protiletadlovA jednotka 
a jednotky sluzeb. 

Jezdecka divise je organisovanA tak, 
ze muze operovat jako samostatnA 
jednotka, nebo jako slozka silneho 
jezdeckeho sboru. Je to AistA 
jezdecka jednotka, ktera nema zAdna 
motorovA vozidla, az na muniAnl 
a zAsobovaci kolony. 

Kazdy ipluk mA 1.140 dustojnlku 
a muzii a 1.180 konl. 

Velitelstvl pluku, 4 jezdeckA 
korouhve, kulometnA a minometnA 
korouhev, baterie houfnic, proti- 
tankovA baterie a nAjake sluzby. 

MA cty ri 76 ^® houfnice, Atyri 
57ioin protitankovA dela, dvanAct 
l$2mra minometu, tri protiletadlovA 
kulomety, sestnact tAzkych kulometft 
a 43 lehkych kulometu. 


67 





62. Kolik vozidel m£ pluk ? 

62. Ma 115 vozu tazenych konmo a jenom 
tri motorovd vozidla. 

63 . Zajlmam se taky 0 vasi pe§l 
divisi - jaka je slla teto 
divise ? 

63 . Asi 11.000 dustojnlku a muzu. 

64 . Jak je organisovana ? 

64 . Jejlm zakladem jsou tri p£sl 
pluky. 

65 . Jake podporujlcl zbrane jsou 
u divise ? 

65 . Delostreleckd brigada s ctyriadvaceti 
d&ly 76.2 mm, sestatriceti 3,22mm 
houfnicemi a dvanacti I6ttnm minomety; 
smlseny pluk s padesatidvgma strednlmi 
tanky (s 85mm dely) a sestnacti 100mm 
samohybnymi dely; protitankovy oddll 
s dvanacti 85mm tazenymi dely; 
pruzkumny prapor; spojovacl prapor; 
zenijnl prapor a protiletadlovy 
oddll. Ma taky malou rotu BCHL 
(bojovych chemickych ldtek). 

66, A co sluzby ? 

66. V tylu jsou seskupeny: zdravotnicky 
prapor, automobilnl prapor, 
intendacnl sluzba a zbrojnl dllny a 
roj tri lehkych spojovaclch letound. 

67 . Jak jsou organisov£ny p£sl 
pluky ? 

67* Pluk ma tri pesl prapory, plukovnl 
delostrelectvo, protiletadlovou 

Setu, spojovaci rotu, z&kopnickou 
cetu a nejalce sluzby. 

68. Zrainil jste se 0 plukovnlm 
delostrelectvu - z ceho se 
skl4d& ? 

68. To se skladd z protitankove baterie 
se sesti 57mm protitankovyrai 
kanony> a samohybn6 delostrelecke 
baterie se sesti 76 mm samohybnymi 
dgly^ a minometne baterie se sesti 

120mm minomety. 

69 . Jak jsou organisovany pesl 
prapory ? 

69 . Kazdy ma tri pesl roty a podporujlcl 
jednotky. 

70. Popiste mi organisaci rot. 

70. Rota ma tri pesl cety a jednu malou 
kulometnou Setu. Kazda z techto tri 
peslch cet 0 triceti muzich m£ tri 
druzstva, a velitelstvl 6ety ma 
jednoho dustojnlka a dva muze. 


6a 


ORGANISACE, VtfZBROJ A VOSTROJ - CAST V 


OTAZKY: 


ODPOV|DI: 


71. Jak se jmenujete a jak£ 
je vase hodnost ? 

72. Ke kterd jednotce patrlte ? 


73. Jaky je pocetnl stav va§l 
roty podle organisa<$nl, 
vystrojnl a vyzbrojnl 
tabulky (podle tabulky 
vAlecnych nebo mlrovych pofrtu)? 

74. Jake je sloven! vasl roty ? 


75. Jaka je hodnost a postavenl 

ka2deho jednotlivce ve velitel- 
skem druzstvu ? 


76. Jsou vsecky pesl 5ety stejne ? 

77. Jak je organisovAna ceta 
po strAnce personalnl ? 


78. A tecf mi reknete hodnost 

a funkci kazdeho jednotlivce 
ve velitelskem druzstvu cety, 


79. No dobre. A te3 mi dejte stejnou 
informaci, pokud se tyka muzstva 
v peslm druzstvu. 


71. Porucik Jan Pokorny. 


72. K 1. pis! rotS, 3. praporu, 3. pluku, 
3. pesl divise. 

73. Sest dfistojnlku a 127 muzu. 


74. Rota raa velitelske druzstvo 
se dvema dustojnlky a sesti 
muzi; tri pesl cety, kazdou 

s jednlm dustojnlkem a triceti 
tremi muzi; a cetu tezky-ch 
zbranl s jednlm dustojnlkem a 
dvaceti dvema muzi. 

75. Jeden kapitAn, velitel roty; 
jeden nadporu8lk, politicky 
dustojnlk; jeden starsina, 
ucetnl roty; jeden Setar; 
proviantnl roty (proviantnl 
poddustojnlk); jeden desatnik, 
plsar; a dva vojlni, kterl jsou 
spojky. 

76 . Ano. 

77. Je tarn velitelske druzstvo 

s jednlm dustojnlkem a tremi muzi, 
a tri pesl druzstva po deseti 
muzlch. 

78. Je tarn jeden porucik, velitel Sety; 
jeden starsina, politicky poddustojnlk 
jeden cetar, zAstupce velitele cety; 
jeden vojin jako pozorovatel a jako 
spojka. 

79. Pesl druzstva jsou vsechna stejnA. 

V kazdem z nich je jeden cetar, 
velitel druzstva; dva desatnlci, 
strelci z lehkeho kulometu; dva 
vojlni, nabljeci; a pet vojlnu, 
pesaku (strelcu). 


69 




SO. Te3 mi reknSte neco o cet§ 80. 

tezkych zbrani. 


81. Z ceho se skl4d£ velitelstvl 81. 

Sety ? 


82. Jsou druzstva tezkych kulometti 82. 
organisovana stejn^m zpflsobera ? 


83. Poniste stejnym zpusobem osoby 83. 
u druzstva 82mm minometii. 


84. JakA byla va§e funkce u roty ? 84. 


85. Ve vasi cete jste mgli tri 85. 

druzstva tSzkych kulometti. 

Kolik tezkych kulometu bylo 
v kazdem druSstvu ? 

86. fteknete mi charakteristiku 86. 

toho kulometu. 


87. Kolik vazi ten kulomet ? 8?. 


88. Popiste trojnozku. 88. 


Ceta tezkych zbranl se sklada 
z velitelstvl cety, ze tri druzstev 
tezkych kulometu a z minoraetneho 
druzstva. 

To se sklad£ z porucfka, velitele 
gety; starsiny, zastupce velitele 
cety; a cetare, politickeho pod- 
dustojnika. 

Kazde druzstvo tSzkych kulometu 
mi jednoho cetare, velitele druzstva; 
jednoho desAtnika, strelce; jednoho 
vojina, nabijeSe; a dva vojiny, nosice 
streliva (pomocniky). 

Je tam jeden Setar, velitel druzstva; 
jeden desatnik, strelec; jeden vojin, 
nabijec; a dva vojini, nosici 
streliva. 

J4 jsem byl velitelem Sety tgzk^ch 
zbrani. 

V kazdem druzstvu jeden. 


Je to tezk f kulomet M1943 "GORYUNOV” 
7.62 mm. Tento tezky kulomet je 
zalozen na principu tlaku plynu a 
je chlazeny vzduchem. Pocatecni 
rychlost je 800 m za vterinu, utSinny 
dostrel je 1.100 ra a u£inny dostrel 
proti letadlum je 500 m. CelkovA 
delka je 115 cm a prakticka rychlost 
strelby (kadence) je od 300 do 350 ran 
za minutu. 

V4zi asi 28 kg a trojnozka (podstavec) 
vazi asi 14 kg. 

Je to zdokonaleny model trojnozky 
M1931 "UNIVERSAL”, ktera se da lehce 
premenit na protiletadlovy podstavec. 


70 


89. Jaky druh n4bojoveho |>lsu se 
pouzfva pro tuto zbran? 1 


90. PoplSte, jak se ta zbran dr2f. 
(Popi§te drzenf teto zbran£). 


89. Muze se pou2ft bu5 pl£t§neho p£su 
na 250 nilibojti M1910, anebo kovoveho 
pasu na 50 ndboju. Kovovy pds mtize 
byt petkrat nastaven, takze muze raft 
celkem 250/n4boju. Jakakoliv 
sovetsk£ puskova raunice 7.62 mm muze 
byt pouzita. 

90. Pouzfvajf se drzadla a opern£ deska 
na zadnf casti pouzdra zaveru. 


71 


OTAZKY: 


VELITEL HLiDKY. 

ODPOVEDI: 


1. Jak se , jmenujete a jaka je 
va§e hodnost ? 

2. Ke ktere jednotce patrite ? 


3. JakA je vase funkce u roty ? 

4. Kolik muzu mate ve svem 
druSstvu ? 


5. Jakou zbran mA kazdy muz ? 


6. Jaky model je ta puska ? 


7. PopiSte mi tu zbran - jaka je 
jeji viha, delka, pocet naboju 
v zAsobniku, jak funguje, 
ucinny dost?el a maximilni 
dostrel. 


8. Jaky je model a vzor (typ) 
samopalu, ktery maji ostatni 
muzi ? 

9. fteknete mi svuj ukol, kdyz jste 
byl velitelem hlidky. 


10. Umite cist mapu ? 


1. Cetar Alois Siroky. 


2. K 1. dru^stvu, 1. 5ety, 1 . r °ty , 
4.pg§iho pluku 4,1. gardov4 pSSi 
divise. 

3. Velitel 1. druzstva. 

4. Velitel druzstva - to jsera j4, 
obsluha lehk^ho kulometu, desAtnik 

a vojin, vojin odstrelovac a 5 p£saku 
(strelcu). 

5. J£ mam pusku; pesaci a odstrelovac 
taky. Strelci z lehkeho kulometu 
maji samopal. 

6. Je to poloautomatickA puska M1940 
’’TOKAREV’", 7.62 mm. 

7. No, ma z&sobnik, nebo paskovy 
zasobnik na 10 nAboju, pocatecni 
rychlost 900 m za vterinu, ucinny 
dostrel 407 metru, celkova delka 
je, ja bych rekl asi kolem 120 cm. 

Va2i 4 kg. Muze strilet rychlost! 

20 ran za minutu. 

8. Vim jenom, ze to je PPS-1943 a uzivA 
stejne strelivo, jake uSivame my. 

9. Bylo mi receno, abych zjistil polohu 
va§ich dratenych prekazek, umisteni 
kulometu, minometu a sestavu vasi 
jeechoty v nasem prapornim pasmu. 

Rekli mi, ze jsme byli vyslAni my, 
protoze moje druzstvo je nejlepsi. 
Rekli mne, ze zpravy, ktere potrebuji, 
jsou pro utok. 

10. Myslim, ze ano, jestli vypadA jako 
ty nakresy, ktere jsme dostali. 


72 





11. No, protore tato mapa neni 

docela takovd jako va§e nddrty 
- popiste mnd jenom terdn, 
podinaje od vaseho mista 
zajeti zpdt k vadi rote. Tak, 
tady je vase misto zajeti; zde 
je maly zalesneny kopec presnd 
na sever asi 50 metru od potoka, 
kde jste byl zajat. Kterou 
cestou jste del, abyste se 
dostal k potoku ? 


12. Jake jednotky jste viddl 

na tehle ceste, kdyz jste del 
od vaseho velitelstvi ? 

13. Jakd to byla jednotka ? 

14. Kolik rauzu bylo u kulometfi ? 

15. Jak jsou ty kulomety umisteny ? 

16 . Popiste jejich postavenl 
vzhledem k tomu rozcesti. 


17. Jake jine jednotky jste videl ? 

18. Jake bylo zvolani a ohlas, 
kterych jste mdl pouzit ? 

19. Kterou cestou jste se mdl 
vrdtit na velitelstvi ? 


20. Kdo vdm dal posledni rozkazy ? 


21. Kde je velitelstvi praporu ? 


11. Sesli jsme zalesnenou uzlabinou 
na zapadni strane toho kopce. 

Kdyz jsme prosli lesem od severo * 
zdpadu, prisli jsme z te uzlabiny 
asi 500 m severne od toho kopce. 
Odhadoval jsem, ze ten les je asi 

2 km siroky. Do lesa jsme vstoupili 
s cesty, ktera md tvrdy povrch a 
vede od severu k jihu. Misto, odkud 
jsme vysli, bylo asi 500 m severnd 
od rozcesti - na sever po tehle 
ceste, a v lese. Ty silnice 
u rozcesti maji tvrdy povrch. 

12. U krizovatky, to je na tom rozcesti, 
jsem videl 2 tezke kulomety. 

13. 3yly to nade tezke kulomety. 

14. Cele kulometne druzstvo - 5 muzti. 

15. Jsou v dirach, zamdrene k jihu; 
totiz jeden je a druhy neni. 

16. Jeden byl v severovychodnim rohu, 
na kraji lesa, deset metru 

od rozcesti. Ten druhy je v severo- 
zapadnim rohu, asi 5 metru 
od rozcesti, pred velkou skalou, 
pred kterou jsou nejake kiddy. 

17. Nevidel jsem zddne jine. 

18. 2izka a Filina. 


19. Kteroukoliv, kterou jsem uznal 
za vhodnou, s vyjimkou cesty, 
kterou jsme prisli. 

20. Myslim, ze to byl kapitan Tomek. 
Kapitan Gerber, to je nds velitel 
roty, rekl, ze on je zpravodajskym 
dustojnikem praporu. 

21. Jd nevira. Slysel jsem starsinu 
(vykonneho starsinu) rict, ze je 
severnd od naseho velitelstvi a 
na sever, vedle te silnice 

s tvrdym povrchem. 


73 



Clen hlIdky 


OTAzKY: ODPOVBDI; 


1. Jak se jmenujete a jakou m&te 1 

hodnost ? 

2. Ktera je vase jednotka ? 2 


3. Jak4 je va§e funkce u roty ? 3 

4. Jake bylo vase zam$stn4ni pred 4 

tim, nez jste §el na vojnu ? 

5. Kolik roku jste chodil do Skoly 5 

6. Vy jste jeden z Des4kti 1. druzstva 6, 

a byl jste na hlldce - odkud 
jste vysli na hlldku ? 

7. Kde je umlsteno velitelstvl 
vaSl roty ? 

8. Umlte 21st mapu ? 

9. Vy rlk4te, ze velitelstvl vasl 

roty bylo severne odtud; jak 
daleko na sever ? 


10. Jak daleko na sever od 
krizovatky ? 


11. Jak vlte, ze je to 450 kroku ? 


12. Jaky druh zbrane mate ? 


13. Jake jsou nokterd vlastnosti 

(charakteristiky) teto zbrane - 
- delka, v4ha, poSet naboju 
v Zrisobnlku ? 


Petr Dlouhy a jsem vojln. 


1. druzstvo, 1. Seta, 1. pesl rota, 

2. prapor, 4. peSl pluk 1. gardove 
pSsl divise. 

Jsem obycejny pe§4k. 

8yl jsem rolnlk, Pracoval jsem 
v jednotnem zemSdelskdm druzstvu. 

Chodil jsem jenom 8 roku v Rokytnici. 

Od velitelstvl roty, v 0500 hod. dnes 
r4no. 


7. Na sever odtud. 


8. Ne. 

9. Vim, ze je to na sever odtud, protoze 
je to severne od krizovatky a my 

jsme se dostali na jih od te krizovatky, 
nez jsme byli zajati. 

10. No, j4 mysllm, ze to musl byt asi 
450 kroku na sever - vim, ze to je 
v lese, u cesty s tvrdym povrchem. 

11. Pocltal jsem je, protoze jsem si 
myslil, ze by mi to stacilo 

jna slusne hospod4rstvl. 

12. Stejny jako Setari; je to poloautomaticka 
puska 7.62 mm. Na me je napsano 
TOKAREV, ale ja jsem vzal nuz a vyryl 
jsem na ni OLGA. 

13. Ja toho o ni moc nevlm. Vim jenom, 
ze ma krabicovy zasobnlk na 10 ran 
a ze vazl kolem 4 kg. 




14. Kolik muzti je ve vasem druzstvu ? 14. 

15. Kolik je Set ve va§l rote ? 15. 


16. 

Jake jednotky jste videl 

16 


na hlidce ? 


17. 

Kde ? 

17 

18. 

Kudy a jak daleko jste sel 

18 


potom, kdyz jste presel 



to rozcesti ? 



19. 

Jak se jemnuje velitel vasl 

19 


roty ? 


20. 

Jak se jmenuje a jakou ma 

20, 

9 

hodnost ten, kdo v&m dal 



poslednl rozkazy ? 



21. Kde jsou umlsteny vase minomety ? 21. 


22. Kolik muzu je u tS minometne 22. 

jednotky ? 


23. Kterou jednotku (slozku) 23. 

podooruje tato minometna 
jednotka ? 


Pockejte, to je cetar, dva strelci 
z lehkeho kulometu, odstrelovac a 
nas 5 pesaku. Kolik je to ? 

To opravdu nevim, ale starSina 
roty rlkal, ze tam jsou 3 pSsl cety 
a ceta tezkych zbranl. ftekl ndm, 
ze si nemame delat starosti 
o ostatnl pesl cety, protoze jsou 
pr£v£ takovd jako nase. 

Nase teSkd kulomety. 


Zrovna u rozcesti, jizne od velitelstvl 
nasi roty. 

Sli jsme asi 1 kilometr na jih 
a potora jsme sli do lesa, dal jsme 
§li na jihovychod skrz les 
k uzlabine a uzlabinou dolu, 
ke kopci. Zrovna jsem se pripravoval 
vystoupit na vrchol kopce, abych se 
podlval, jestli bych odtamtud mohi 
vidSt nejake vase postaveni, kdy2 
jste nas zajali. 

Kapitan Gerber. 

Cetar rlkal, ze to je kapitan Tomek. 
Slysel jsem ho rlct, ze jsme byli 
vybrani my, protoze jsme "nejlepsl 

druzstvo” a &e bychom mohli pfindst 
cennS informace pro zltrejSl utok. 


Nevim, slysel jsem, ze byly dnes 
v noci premlsteny asi 100 metru" 
na jih od krizovatky a od nasich 
kulometu. To mi rekl jeden strelec. 
Chodili jsme spolu do §koly; 
jmenuje se Polak a je desatnlk. 

No tak, je tam cetar; strelec, t.j. 
muj prltel desatnlk; nabljec, 
podavac a nosic streliva. Mysllra, 
ze to jsou vojlni. 

Oni patrl k nasi rote. 


75 


24. Jak4 hesla nebo jake eignaly 
jste meli uzit, abyste se 
dostali zp4tky ke svd rot§ ? 


24. /fedne signaly, ale meli jsme Met 
’"Zilina", jestliie strain? 
nam rekl "Zizka”. 


76 


RADISTA (RADIOTELBGRAFISTA). 


OTAzKY: 


1* JakA byla vaAe funkce u roty 
tASkych minometft pAsiho 
pluku 666 ? + 

2. Kde byla umistAna streleckA 
ustredna ? 

3. Kdyz vcera naSe jednotky 
utocily, predAval jste zAdosti 
o oalbu od predsunutych 
pozorovatelu ? 

4. Kolik predsunutych pozorovatelu 
mela rota venku, kdyg utok zacal? 

5. Byly v te dobe vsechny vaAe 5 

tri palebne cety v postaveni ? 

6. Kolik strelbyschopnych 6 

minometu mela kazda ceta ? 


7. 5yly vase zprAvy vysilany 7 

otevrenA (v otevrenA reAi), 

anebo jste uzlvali kodu nebo 
sifry ? 

8. Jak casto se mAnI vAs kod 8 

maoovych souradnic ? 

9* Kdy mela byt prist! zmAna kodu ? 9 

10. Jaky drub radiostanice (radia, 10 
radioveho pristroje) jste 

vcera obsluhoval ? 

11. Je ladAna podle vysky vlny 11 

nebo podle frekvence ? 


ODPOVfeDI: 

1. Byl jsem radista u rotnl strelecke 
ustredny. 


2. Eylo to na upatl vrchu (koty) 477, 
na jizni strane. 

3* Ano, od te doby, co naAe vedeni bylo 
zniceno strelbou, byli jsme zAvisll 
jenom na radiu. 

4® Meli jsme tri; jednoho v useku 
kazdeho praporu. 

JistA, pAlili rAnu za ranou. 


KazdA raela ctyri, krome treti Sety, 
kde se jim roztrhla jedna hlaven 
a tak ztratili jeden rainomet a ctyri 
muze. 

Vsechny hovory byly v otevrene reci, 
s vyjimkou mapovych souradnic. Pro ty 
jsme uzivali kodu mapovych souradnic. 

KazdA tri dny, pokud nezjistime, ze 
jste ho rozlustili, nebo ze se dostal 
nepriteli do rukou. 

V 0500 hod. dnes rAno. JA nevim^jaky 
ten novy bude. 

Byla to AN/ABC-10, kterA neni nejlepsi 
na svAte. 


Je ladAna podle frekvence, ale 
v tAchto kopcich neni vzdy dost 
hlasitA a jasnA slyset. 


+ Footnote: In the Czechoslovak Army an Infantry Regiment's Heavy Mortar 
Company is called - Mortar Battery = MinometnA baterie, equiped with 
120 ram heavy mortars. 


77 





12. Kde je umlst£no velitelstvl 12. 

vaSl roty ? 


13. Kolik radiovych prlstroju 13. 

tohoto druhu mate u roty ? 

14. Kde jsou vase palebn£ Sety 14. 

umlstSny ? 


15. Jaky druh dratov^ho spojenl 15. 

m&te mezi streleckou ustrednou 
a predsunutymi pozorovateli ? 


16. Kolik streliva mela rota 16. 

po utoku ? 


17. Jaky je dostrel 11cm minometi, 17. 
ktery tec! pouzlv£te ? 


18. Jaky ucinek melo spatne pocasl 18. 
na v4s radiovy prljem 
(radioprljem, pH jem) ? 


19. Jake dSlostrelecke jednotky 19. 

jate vidSl v prostoru (v rajonu) 
sveho pluku ? 


78 


Zrovna u velitelstvl pluku, asi 
1.000 metru za nasi streleckou 
ustrednou. 

Tech mame deset, mimo jeden AN/GRC-7 
a jeden AN/GRC-9. 

Nikdy jsera nebyl v zadnem z postavenl^ 
ale vim, 2e jsou na j>dvr4cen&n svahu 
zrovna pod hlavnlm obrannjhn postavenlm 
pluku. N4§ stary rekl, £e jsou tak 
bllzko, 2e i vale §edesdtky by n£s 
mohly zasdhnout, kdyby vSdSly, kde 
jsme. 

Mime dvojl sit (dvojitS vedenl). 

Jsou tarn prime linky k predsunutym 
pozorovatelum a taky_ linky k pgslra 
praporum, takze ti od tSzkych 
zbranl mohou z£dat o palbu. Ve vgtsinS 
prlpadu nasi predsunutl pozorovateld 
majl take pomocnou linku k podporova- 
nemu praporu. 

Uz jsme nemeli skoro zadne strelivo 
mimo zapalne. Pamatuju si, ze prvnl 
dustojnlk (dustojnlk, ktery rldl 
strelbu cele roty, nebo baterie a 
kontroluje streleckou ustrednu) 
rlkal, ze jenom prvnl Sete zustalo 
nekolik trlstivjrch a osvetlovaclch 
n4boju. 

Je to 6.000 m, ale velitel rekl, 
ze nikdy neraame strllet pres 5.500 
leda, ze na to delostrlectvo 
nestacl. Na velke vzdalenosti je 
prllis velky rozptyl. 

Kdyz na sebe vidlme, pocasl ndm moc 
nevadl az do dvou mil, ale kdyz jsou 
nejake vyrazne terennl tvary mezi 
vysllackou (odesllatelem) a prijlraackou 
(prljemcem), ztratlme spojenl dokud 
bourka neprejde. 

Nedaleko velitelstvl pluku je 
jednotka 155mm kanonu, my slim 
asi baterie, ale to 

je vsechno,co jsem tarn videl. 

Prvnl oddll polnlho delostrelectva 
by mel byt bllzko, protoze vzdycky 
to byl oddll pro nasi prlmou podporu. 

Ja mysllm, ze vSeobecne stopetapadesdtky 
podporujou divisi a moznd, 2e i sbor. 


PR0ZKUM. 


OTAzKY: ODPOVM: 


1- Pane cetari, jaky byl vas 
ukol v dob£, kdy jste byl 
zajat ? 

2. Ke ktere rote 319. pruzkumneho 
praporu patrite ? 

3. Jaki je vase funkce u te 
jednotky ? 

4. Kolik dustojniku a kolik muzu 
je u te roty ? 

5. Kolik tankii m4 normalnS rota ? 

6. Jak4 je slozeni roty ? 


7. Tadyhle je to misto, kde vas 
tank byl zasazen, pane cetari, 
ze ano ? A od tohoto mxsta 

na brodske silnici, ktere cesty 
jste prozkoumal ? 

8. Kolik tanku provadelo tento ukol ? 

9. Co se stalo s temi dvema druhymi 
tanky, kdyz vas byl zasazen ? 

10. Byl ukol splnen ? 

11. V jakem stavu byla cesta mezi 
vesnicl Hermanice a krizovatkou 
mikulovske a brodsk£ silnice ? 


12. V jakem stavu jste nasel ten 
jediny betonovy most na te 
cest£ ? 

13. Jak4 dela jste zpozoroval 
nebo slysel mezi temi dvema 
misty ? 


1. Pruzkum cest, aby se zjistilo, jestli 
jsou vhodn6 pro tanky. 


2. K rote strednich tankti. 


3. JA jsem velitel tanku. 

4. Ctyri dfistojnici a 65 muzu. 


5. Jedenact. 

6. Rota strednlch tanku m£ velitelskou 
cast se dvSma tanky, pornocnou 
(udrzovacl) cast a tri cety, kazdA £eta 
mA tri tanky. 

7. Zacal jsem z vesnice Hermanice dnes 
rano a pokracoval jsem na sever po 
mikulovske silnici, az jsem prijel 
na krizovatku mikulovske a brodske 
silnice, a tarn jsem se dal na vychod 
po brodske silnici. 

8. Tri tanky. 

9* .Myslira, ze se vratili do svych 
linii. 

10. Ano. 

11. Ta silnice byla v dobrem stavu. Tanky 
nemely potize pri jizde po mvne 
sterkove silnici. Ta silnice je 

15 metru sirokA. 

12. Ten byl v dobrAm stavu. Dva tanky 
pres nSj mohly jet vedle sebe, bez 
jakychkoliv pot iH. 

13. 2adna. 


79 




14. Kolik osob jste vid§l ? 14. 

15. Jakou jinou vojenskou 15. 

cinnost jste zpozoroval ? 

16. V jak6m stavu byla cesta mezi 16. 
krizovatkou a mistern, kde jste 

byl zajat ? 

17. V jakem stavu byl ten prvni 17. 

most, ktery jste prekrocil 

od te krizovatky smSrem 
k mistu, kde jste byl zajat ? 

18. Jak jste se dostali pres reku ? 18. 


19. Jak siroky byl ten brod ? 19. 

20. V jakem stavu byl ten dalsi 20. 

most ? 


21. Jak jste se dostal pres tu 21. 

reku ? 


22. Jakou vojenskou cinnost jste 22, 

pozoroval mezi krizovatkou 
a mistem zajeti ? 


Nevid§l jsem nikoho. 

Ono se v£m to mfize zd£t divne, ale 
krome nas v tech mistech nikdo 
jiny nebyl. 

Cesta mi tvrdy cerny povrch a byly 
v ni nejake diry, ale kdyz po ni 
jely tanky, vubec jim to nevadilo. 

My jsme nejeli po moste, protoze 
byl zniceny. 


Asi 50 metru severne od mostu 
jsme nasli brod, ktery byl vhodny 
pro tanky. Tam jsme se prebrodili 
a na druhe strane jsme se vratili 
na cestu. 

Asi deset metru. 

Hy jsme pres zadny jiny most 
nejeli. Myslim, ze v tomto miste 
byl driv dreveny most, ale zrejrae 
byl zniSen. 

Hledali jsme brod, ale nemohli jsme 
zadny najit; proto jsme museli 
prohlednout zeleznicni most, pres 
ktery vedla jednokolejnA tra£, a ktery 
byl asi 400 metru jizne od cesty. 
Zjistili jsme, 2e ten zeleznicni 
most unese jenom jeden tank. Po tom 
zeleznicnim moste to trvalo tem trem 
tankum 1 l/2 hod.,nez se dostaly 
na druhou stranu. 

Kdyz jsme byli na vasem uzemi, 
nezpozorovali jsme nic, dokud jste 
na nas nezacali palit na tom miste, 
kde jsme byli zajati. 


80 



OTAZKY: 


ST&ELEC (z pusky, pesak) - CAST I. 
ODPOVBDI: 


1. Protoze jste ztratil vojensky 1. 
prukaz (vojenskou knizku), 

musime se vAs zeptat nanAkplik 
v^ci, abychom si zjistili vasi 
pravou totoznost a tak vAm mohli 
zarucit va§e prava jako 
vAlecnemu zajatci. Jak se jmenuje- 
te a jake mate vojenskA cislo ? 

2. Od ktere jednotky jste ? 2. 

3. Tak to mam vAs pluk a divisi; 3. 

a te3 mi reknete, od ktere 

roty a od ktereho praporu jste ? 

4. JakA je vase funkce u roty A ? 4. 

5. Od ktereho druzstva a od ktere 5. 

cety jste ? 

6. Kolik pesich druzstev je 6. 

ve vasi cete ? 

7. Jaka je plna sila vaseho 7. 

druzstva a jake mA zbrane ? 


8. Jaky stav mAlo (jak silne bylo) 8. 
vase druzstvo, kdyz jste ho 
opustil ? 

9. Je ve vasi cete druzstvo tezkych 9* 
zbrani ? A jestli^e ano, z Seho se 
sklAdA ? 

+ Czechoslovak infantry squad has one li, 
to the American BAH or JAR. 


JA se jmenuju Vilem Jankovsky. 
Jsem svobodnik. Me vojenske 
cislo je 39 045 999. 


Od pAAlho pluku 666, 999. divise. 
Od roty A, 1. praporu. 


JA jsem strelec (obycejny pesak). 
Od tretiho druzstva, tretl cety. 


Tri. 


Pri plnem stavp me druzstvo mA 
9 muzu. MA pusky rAze 7.62 mm a 
lehke kulomety raze 7*62 own. 

Vsichni muzi majl pusku, s vyjimkou 
dvou, kteri jsou strelci z kulometu. 
Kazdy z nich mA lehky kulomet 
(automatickou puSku). + 

Melo piny stav (bylo na plnem poctu). 


Ano, meli jsme druzstvo tezkych 
zbrani. Melo dva tezke kulomety. 


machine gun which is equivalent 


++ Czechoslovak heavy machine gun is more or less equivalent to the American 
light machine gun .30 caliber. Otherwise a light machine gun would be 
translated as lehky kulomet. 


81 




10. Dva tezke kulomety ? 


11. Melo druzstvo tezkych zbranl 
piny stav ? 

12. A co se stalo s protitankovym 
raketometem, ktery byval 

v druzstvu tezkych zbranl ? 

1*3. Jak je tec! velke velitelstvl 
Sety ? 


14. Melo velitelstvl cety piny stav / 
kdyz jste ho opustil ? 


15. 

Kolik peslch cet mela vase 
rota ? 

15 

16. 

JakA zbranA mela ceta tezkych 
zbranl ? 

16 

17. 

Druzstvo bezzakluzovych dAl ? 

17 

is. 

Kolik zbranl bylo v kazdem 
z techto druzstev ? 

18 

19. 

Kolik lidi je na velitelstvl 
roty ? 

19- 


10. Ano; to byly jedine zbranl v torato 
druzstvu, ktere mely obsluhu. 

11. Mysllm, ze ano. 


12. ’’Bazooka” byla dana k velitelstvl 
cety.+ 


13. Muslm je spocltat: nejdrlv je tam 
cetar, vykonny cety,a potom je tam 
pomocnlk vykonnAho, cetar; dv£ 
spojky, ctyrclenna obsluha PT raketo- 
metu (pancerovky) a poruclk, velitel 
cety. Jo, a je tam taky jeden 
sani£ak. 

14. Ne, nas poruclk byl vcera zabit 
delostreleckym granAtem (nabojem) 
a jeden z novych doplnku 
(nahradnlkfi) - nosic streliva 
k bazooce, byl zle popalen zpetnym 
vybuchem a byl odsunut. 

Meli jsme tri a cetu tAzkych zbranl. 


Ta mela minoraetnA druzstvo a 
druzstvo bezzakluzovych del. 

Ano, dela 57 mm. 

Tam b^valy tri minomety a tri 
bezzakluzova dela, ale nevlm^kolik 
jich tam je te5. 

Nevlm jistA, ale slysel jsem je 
mluvit o velitelske 5et£, a tak 
nysllm, ze jich tam je asi ctyricet. 


+ The Czechoslovak equivalent of the American Bazooka is the so called "tarasnice”, 
which is a copy of the Bazooka. But infantry platoons do not have a ’’tarasnice", 
they have a rocket launcher known as "pancerovka", a copy of the German 
"panzerfaust”. 

There is no Czechoslovak equivalent to the American "Section". Druzstvo is 
a Squad. 


82 


20. Jsou u velitelstvi roty nejake 
zbrane, kter4 jine Sety nemajl ? 


21. Kdo jestS je na velitelstvi 
roty krom8 starSiny roty a 
kucharu ? 

22. Jaka je tecf slla vasi roty 
(jaky stav ma te3 vase rota) ? 


20. Je tam tezky velkor4zny kuloraet 
VKPL 12.5 mm a bazooka - to je 
vsechno, co jsem slysel. Mysllm, 
ze starsina roty a kuchari je 
uzivajl v pripade nalehave potreby. 

21. Je tam spojovacl druzstvo, ridici, 
plukovnlkuv sluha ("pucak", prl- 
kaznlk) a pfsar roty. 

22. Slysel jsem jednou zastupce velitele 
roty rict, ze mame na v4s pripraveno 
200 bodaku, jestli si s n£mi neco 
zacnete. To bylo asi pred dvSma 
tydny. 


S3 


STfrELEC (z pusky, pesak) - CAST II 


OTAzKY: 


QPPOVEdI: 


23, Zminil jste se o spojovacim 
druzstvu. Jaky druh spojeni 
mite u vasl roty ? 

24. Kolik jich bylo ve vail Seti ? 


25. Jake telefony a radia 
(radiopristroje) melo 
velitelstvi roty ? 

26. Mela ceta te2kych zbrani 
nejaki telefony EES nebo 
radionristroje SCR 300 ? 

27. Jaky druh ustredny pouzivalo 
spojovaci druzstvo roty ? 


28. U roty, kteri byla tak velki 
jako vase - nejakych 200 
rauzu - museli jste rnlt nijaki 
dopravni prostredky, A jak 
velke a kolik jich bylo ? 

29. Jaka je jejich nosnost (kolik 
uvezou) ? 

30. Vite, nac se ty jeepy 
uzivaly ? 


31. Nemel velitel roty jeep pro 
sebe ? 


32. Jak se jmenoval vas velitel ? 


23. Meli jsme radia 536 a 300 i telefony. 


24. Meli jsme jeden nislyiny telefon 
a jedno radio 536. 

25. Meli nejmeni jeden, mozni dva : , 
telefony EES a jedno nebo dve 
radia SCR 300. 

26. Pokud vim, ne. 


27. Etyla velmi mala a skladala se 
ze zistrcek, ktere se rozsvitl, 
kdyz nekdo vola. Neznim jeji 
oficialnf nazev. 

28. Meli jsme jedno kuchynske auto 

s nahonem na sest kol a tr:' nebo 
ctyri jeepy. Myslim, ze kazdy 
jeep mel privesny vuz (prives, 
vlecnik). 

29. Kuchynsky vi!iz byl 2 l/2 t a jeepy 
byly 1/4 t. 

30. Ano, dva byly u cety tezkych zbrani 
a zbytek slouzil k doprave streliva 
pe§lm cetam a k odsunu ranenych, 
ale zidna z pisich cet nemela svi 
stile vozidlo. 

31. Ano, mil, do ti doby,neS ten jeep 
poslali k dopravni sluibi do opravy.* 

Slysel jsem zastupce velitele 
cety rict, ze velitel ztratl 
trochu na vaze, kdyz bude muset 
chodit trochu pisky. 

32. Kapitan Souiek. 


+ Ordnance means in Czech "zbrojnl slu2ba. Trucks and cars are not repaired 
by ordnance, but by transportation service workshops. Transportation 
service - donravn* sluiba. 


84 




33. Byl velitel roty u muzstva 
obliben ? 


34* Jak se jmenoval zAstupce 
velitele ? 

35. MAla rota vsechny velitele 
Set ? 

36. Jak se jmenovali ? 


37. Jak se jmenuji velitelA 
vaseho praporu, pluku 
a divise ? 


38, Jaka byla moralka u vasi 
roty ? 

39. Pro5 nebyla dobrA porad ? 


40. Pred chvili jste se z'minil 
o ztrAtAch. Byly v posledni 
dobe tezkd ? 


41. V kterou denni dobu to bylo 
(se to stalo) ? 

42. Dostavali jste teple jidlo 
v tom postaveni ? 


Myslili jsme, 2e to je velmi 
schopny, chytr£ a Alkovnf clovSk# 
V2dycky jednal s kazdym 
spravedllve, ale byl trochu liny. 
Sveho zAstupce nechal delat mnoho 
pruzkumnA prace a takovych veci, 
pri kterych se muselo jit ven a 
plahocit se po kopcich. 

To byl poruSik MachAAek, opravdu 
dobry chlap. 

Vsechny, mimo meho. 


Porucik Martinec mel prvni cetu, 
porucik Nemec mel ctvrtou. Nevim, 
kdo mel druhou, byl to nAjaky novy 
dustojnik, ktery prisel rovnou 
od nAhradniho telesa. 

Plukovnik Goldberger mSl pink 
a general Wagner mel divisij 
nepamatuju si jmAno velitele 
praporu, byl to nejaky novy 
podplukovnik. 

Byla skoro stale dobra. 


No, kazdy mAl dost spatnou naladu, 
kdyz jsme minuly mesic asi t^den 
nemeli dost jidla. Vsichni jsme 
byli dost otrAveni, kdyz prisel snih 
a studene pocasi a my jsme porad 
jeste nemeli zadne zimni boty. Ale 
ty nakonec dosly pro kazdeho. 

Ne, ne priliA zlA, az do vcerejAka, 
kdy vase delostrelectvo zranilo 
asi sest muzu. Vystrelili jste 
hodne stopetek a ty zasAhly nektere 
z nasich, kteri byli nechraneni. 

Etylo to asi v 1630 hod., zrovna 
kdyz jsme meli jist. 

Ano, meli jsme skoro stale tri 
tepla jidla denne s vyjimkou cety 
na predni strazi. Kazde jidlo byly 
dAvky "C". 


34. 

35. 

36. 

37. 

38. 

39. 

40. 

41. 

42. 


85 


ST&ELEC (z pu§ky, pesak) - CAST III. 


OTAZKY: 

ODPOVEDI: 

43. Vy jste byl s£m, kdyz jste byl 
zajat. Kde byl zbytek vaseho 
druzstva ? 

43. Ten byl vzadu, v postavenl druzstva, 
v hlavnlm obrannem postavenl. 

44. Byla cela ceta v postavenl 
v te dob§ ? 

44. Ano, s mym druzstvem nalevo. 

45. Jake zbranl s obsluhou byly 
v useku vasl cety ? 

45. Pamatuju si, ze jsem videl jeden 
tezky kulomet v useku druheho 
druzstva a u prvnlho druzstva, 
bllzko cesty, 9cm protitankovy 
raketomet. 

46. Byl taky cely zbytek roty 

v obrannem postavenl (v linii)? 

46 . Prvnl ceta byla od nas vlevo, 
druha ceta byla na prednlch 
strazlch, asi 300 metru pred 
hlavnlm obrannym postavenlm. 

Mysllm, ze ceta tezkych zbranl 
byla rozdelena mezi jine cety. 

47. Asi jaky usek mela vase rota 
(asi jakou slrku fronty mela 
vase rota) ? 

47. ftekl bych asi 350 metru. 

48. Jake jednotky byly naoravo 
a nalevo od vas ? 

48. Tretl prapor byl napravo od me 
cety a rota C byla nalevo od me 
roty. 

49. Vlte, kdo byl nalevo od vaseho 
oraooru ? 

49. Mysllm, ze to byl jiny divisnl 
usek, hned nalevo od roty C. 

NSkdo rlkal, 2e ten usek prevzal 
leteck^ vysadkovy pluk 888. 

50. Vy jste rekl "prevzal". Mysllte 
tlm, ze nalevo bylo ned^vno 
strld&nl nejakd jine jednotky ? 

50. Ne, tato strana byla otevrend 
(nechranena) az na nekolik 
poslednlch dnu. Pamatuju si, 
ze jeden kamarad od roty C rlkal, 
ze majl trochu strach, kdyz jejich 
cely levy bok je obnazeny. 

51. S dvema rotami v postavenl musel 
prapor mlt nejakou zalohu. Vlte, 
kde byla umlstSna ? 

51. Rota Bedrich nebyla v postavenl, 
ale ja nevlm, kde byla. Rota David 
mela druzstvo tezkych kulometu 7.62 mm 


na nasem pravem boku, ale to je vsechno, 
co jsem z jejich zbranl vidSl. 







52. Kdyz vase jednotka byla 
zasazena do obranneho 
postaveni, museli jste plAno- 
vat, ze zustanete nAjakou 
dobu na miste. Slysel jste 
nejake reci o postupu nebo 
o tom, ze zahAjite utok ? 

53. To zni, ,1ako byste meli silne 
postaveni. Meli jste dratene 
prekAzky a miny pred svymi okopy? 

54. Jaky druh drAtenych prekazek 
to byl - dvojstAnnA,ci valcove 
(koncertiny)> nebo oboji ? 


55. Vite, jak siroke bylo minove 
Dole pred vAmi ? 

56. Jake pruchody byly v drAtenA 
prekAzce a v minovAm poli ? 


57. A tecl o te ceste, ktera bezi 
vasim postavenim; mela nejake 
zatarasy (prekAzky) ? 

58. Byly neiake miny pred prekazkou ? 

59. Pokryvala nejakA tezkA zbran 
zataras svou palbou (svym 
palebnym vejirem) ? 


60 . Kde byla ta pfednl strAz, 
o ktere jste mluvil ? 

.61. Kde byla predni straz roty ? 


52. Ne, nic. 3ylo nAm reAeno, ze teci 
je na nejaky cas rada na jine 
jednotce. Nase divise mela sedet 
a mela vas ne chat,, at si vylamete 
zuby na nasem postaveni, kdybyste 
se rozhodli utocit. 


53. Samozrejme, meli jsme oboji. 


54* Byly to dvojstennA dratene prekAzky 
ve trech silnych radAch, pred 
hlavnim obrannym postavenlm. JA 
to dobre vim, protoze jsem je 
vcera vecer opravoval, kdyz me 
vase hlldka zajala. 

55. ftekl bych asi 50 m. 


56. Vzdycky jsme se drzeli na ceste, 
kterA bezi mou Aetou a zahyba 
doprava od prednich strAzi. Nikdy 
jsem neslysel o zadne jine bezpeAnA 
ceste, ktera by vedla dopredu 

z hlavniho obranneho postaveni. 

57. Ano, pres ni byla velkA dlouhA 
drAtena pfekazka a prikop, napravo 
od predni straze. 

58. Myslim, ze tam nejake byly, ale 
nejsem si jist. 

59. Ano, byly na nej opravdu zaraereny. 

Ty dva tezkA kulomety 7.62 mm,nase 
bazooka, jiny tezky kulomet a 
predsunuty pozorovatel od sedesAtek 
se divali primo na nej. Ani tank M 48 
by nemohl prorazit po teto cestA. 

60 . Ta byla za nAmi, nahore, ve smeru 
k predni strAzi roty. 

61. Ta byla primo na vrcholku kopce 
za mou Aetou a byla tak dobre ' 
zamaskovAna (zastrena), ze byste 
musel byt nekolik krokti od ni, abyste 
poznal, ze ,je tam. 


87 


62. M@li jste nX.lake jine 
oredsunute Dozorovatele 

v useku roty mimo predsunuteho 
oozorovatele od minometu 60 ? 

63. Kde bylo minometre oostavenl ? 


62. Pokud vim, ne. 


63. 


Minomety byly umisteny v baterii, 
dole na odvr4cenem svahu, blizko 
velitelstvi roty. Na§e kuchyne 
byla taky tam vzadu. 


STRELEC (z pusky, pesak) - EAST IV. 
OTAZKY : ODPOVEDI: 


64. To postavenl pred vaslm obrann^ra 
postavenlm, je to S4st linie 
odporu prednich strdSl ? 


64 . Ano, je cAstl linie odporu prednich 
strazi. 


65. Jake zbrane jsou v tomto 
postavenl krome tech, ktere je 
mozno normalnS najlt u p£sl 
cety ? 

66. Vy mysllte bezzAkluzove delo 
75 mm ? 

67 . Meli jste tam venku nejake 
vysunute stanoviste ? A jestlize 
ano, jak6 ? 

68. Byl on taky od roty D ? 


69 . Jaky dmh drAtenych prekazek 
iste tam meli ? 


Tam byvalo delo 75 mm, ale nevlm, 
jestli tam jeste je. Ma Seta prisla 
z prednich strazi pred tydnem. 


Ano, od roty David. 

Ano, na vrcholu toho vysslho 
pahrbku napravo byl jeden predsunuty 
pozorovatel od 81mm minoraetA. 

Ano, ale mohl taky zadat palbu 
od 110mm minometu a od delostrelectva. 

Kolem celeho kopce jsme meli valce 
koncertin, postavene do pyramid. 

Dva valce byly dole (tvorily zaklad) 
a na nich byl dais! valec. Byly tam 
taky nastrazne dr4ty, pripevn&ne 
ke koncertinam, ktere mely odpalit 
svetelne (osvetlovacl) rakety, kdyby 
o ne nekdo v noci zavadil. 


65. 

66 . 

67. 

68 . 
69. 


70. Byly miny kolem linie odporu 
prednich strAzl ? 


70. Ne, ne zrovna kolem nl, ale miny byly 
rozlozeny od upatl kopce k zatarasu 
na vychod a k nejblizsl vyvysenine 
na zapad. 


71. Bylo sedlo ve stredu prednich 
strazi zaminovane ? 


72. Slouzily ty kryty (bunkry) jako 
ubikace, nebo jako bojove 
postavenl (stanoviste) ? 


71. Ne, ale melo pripraveno soustredeni 
palby 60mm minometu. Soustredenl 
palby bylo vypaleno ten den, kdy jsem 
tam p?isel,a V3ichni jsme museli jit 
dolu do krytu, abychora byly chraneni 
pred ulomky. 

72. Mely jsme v nich strllny, takze jsme 
mohli bojovat, aniz bychom vysli ven; 
ale hlavnl bojove postavenl bylo 

v zakopu, ktery vedl podle vojenskeho 
hrbetu (hrebenu) kopce a tahnul se 
kolem dokola. Meli jsme skutecne 
dukladnou kruhovou obranu, bezpecnou 
se vsech stran. 


89 




73. Vysly z prednlch strAzl 
nSjake hlldky, at uz I45ky 
nebo nSjakd jind V 

74. Zn4te cesty, kudy tyto hlldky 
chodily ? 


75. Kolik hlldek m£La vaSe ceta 
vyslat v dobS, rekn&ne^ 
jednoho tydne ? 

76. Jakd to byly hlldky ? 


Ne, vsechny hlldky byly z hlavnlho 
obranneho postavenl nebo od zaloz- 
nlch jednotek. 

JedinA cesta, o kter4 vim, je ta, 
kterA vede podle silnice a potpm 
zahybd k zApadu mezi minovym polem 
a prednl strASl. Kam Sly hlldky 
odtamtud, to nevlm. 

Asi ctyri nebo pet. 


Nikdy jsem nesel na zadnou, protoze 
jsem mel velky kasel a poruclk rlkal, 
ze bych ohrozil nasi bezpecnost. 
Slysel jsem jenom, ze na kazdou cetu 
prijde rada vyslat bojove a 
pruzkumne hlldky. Te5, kdyz mame 
zimnl ustroj, mysllm, ze zacneme 
vysllat hlldky taky s ukolem lecky. 


73. 

74. 

75. 

76. 


77. ftekl jste, ze prednl straS muze 
dostat delostreleckou podporu. 
Jaky druh delostrelectva 
podporuje vasi prednl strAz ? 


No, driv byl s nAmi vfcdycky prvnl 
dSlostreleck^ oddll, a tak mysllm, 

2e by to mohly dSlat jejich stopStky, 


78. ZnSte jeste nejake jine 
delostrelecke jednotky, ktere 
stMlejl pro vaSi jednotku ? 

79. Meli jste ve svem prostoru 
nejake tanky ? 


80. Jaky model (druh) tanku to byl ? 80 


78. Slysel jsem, ze 20cm dela ("dvacltky") 
jsou za n&mi, ale nikdy jsem je 
nevidel strllet. 

79. Pluk ma tankovou rotu, ale ja jsem 
je videl strllet jenom jednou, 
kdyz prijeli do obranneho postavenl 
a vypalili^asi 25 ran. Rychle se 
stAhli (ustoupili), kdyz vase 
delostrelectvo na ne zahajilo palbu. 

Zastupce velitele cety rlkal, ze to 
byly "snadne osmicky" se 76 mm dglem. 
"Snadna osmicka", to asi znamena clslo 
modelu (vzoru). 


90 


STgELEC (z pusky, pesak) - CAST V. 
OTAzKY : ODPOVEDI: 


51. Jak se jmenujete a jakou mate 
hodnost ? 

52. Ktera je vase jednotka ? 


S3. Jaka je vase funkce u roty ? 

84. Jaky druh (typ) vozidla rldlte ? 


55. Jaky typ motoru ma vuz GAZ - 67 
s nahonem na ctyri kola ? 

56. Jak je motor chlazenjr ? 

57. Jak rychle jede (jakou ma 
maximalnl rychlost) ? 


SS. Jaky druh karoserie ma ten vuz ? 


S9. ftlkate, ze jste uzlval toho vozu 
abyste vozil kapitana. Kara jste 
ho vozil ? 

90. Kde je umlsteno velitelstvl 
praooru ? 


91. Kde je vase rota vzhledem 

k mlstu, kde jste byl zajat ? 


51. Petr Moravec^ vojln. 

52. Velitelska ceta, 1. pesl rota, 

2. prapor, 4. pesl pluk, 

1. gardova pesl divise. 

53. Ja jsem ridic. 

54. Nakladnl vuz GAZ ~ 67 s nahonem 
na ctyri kola, a uralm taky rldit 
vuz GAZ - 51, s nahonem na dve 
kola. 

55. Normalnl ctyrva.lcovy benzinovy 
motor. 

56. Ma chladic, do ktereho se leje 
voda. 

87. To nevlm. Na silnici s tvrdym 
povrchem (okresnl nebo statnl) 
jsme nemeli jezdit rychleji nez 
40 km za hodinu. 

SS. Pouzlval jsem ho, kdyz jsem vozil 
kapitana. Je to jako jeden z vasich 
JEFP0. Ale jeho blatnlky jsou vy§§! 
a ostFeji vycnivajl z karoserie. 

S9. Na velitelstvl praporu, ke 2. rote, 
a to je vsechno. 


90. To je 15 kilometru_severne od mlsta 
kde jste me zajali# Syl jsem tarn 
vcera. 

91. Abyste se dostal k me rote, muslte 
jit od krizovatky, kde jste me 
zajali, 4 kilometry na zapad 

k drevenemu mostu, prejlt pres ten 
dreveny most, zahnout doprava 
do lesa na prusek, jit 30 metru 
po pruseku do uzlabiny a pak 
velitelstvl je od vas napravo, 
uprostred svahu kopce. 


91 







92. Jaky druh cesty vede k velitel- 92. 
stvi vadeho praporu ? 


93. Kde jsou umisteny vase cety ? 93. 


94. Jakou zbran mel kapitdn ? 94. 


95. fteknete mi, co vite o te zbrani, 95. 
o jeji kadenci, vdze, deice, 
obsahu zasobniku (na kolik ran 
je zdsobnik), o miridlech a 
pocatecni rychlosti. 


Od velitelstvi roty ke krizovatce 
je to sterkova a polni cesta 
(udrzovand a neudrzovana vozova 
cesta), ale od krizovatky severne 
je to asfaltovana silnice (statni 
nebo okresni silnice). 

To nevlm, velitel roty tam nikdy 
nejel,a nikdy jsem nikoho neslysel 
o nich mluvit. 

Ten mel pistoli, myslim, ze to 
byla TT M1933 TOKAREV, Jednou jsem 
se na ni dobre podlval. Odebrali 
mi mou zbran; o te ja toho vim vie 
ne2 o pistoli. Mel jsem samopal 
7.62jnm, PPS - 1943. To byla dobra 
zbran. Pazba je otaciva (je na pantu), 
da se slozit a lehce se nosi. 

A potom, kdybych ho ztratil, mohl 
jsem si vzdycky vzit nejaky jiny 
u velitelske cety, protoze kazdy 
v muzstvu ho mel. 

Ja si dobre nepamatifju na jeji 
mirldla, ale jeji pocatecni 
rychlost je 550 m za vterinu, 
ucinny dostrel asi 203 metry, 

’’celkova delka”, myslim, ze se tomu 
tak rikA, byla 80 cm, kdyz pazba 
byla nastavend (nasazend), a 60 cm, 
kdyz pazba byla slozena. Obsah 
zdsobniku je 35 ran a kadence je 
600 ran za minutu. Prakticka kadence 
je jenom 100 ran. Samopal se zaklada 
na zpetnem tlaku plynu na dno 
nabojnice a je vzduchem chlazeny. 

0 jinych zbranich te jednotky nevim 
nic, proto jsem jen kapitanovym 
ridicem (soferem). 


92 


D0STOJN1K STABU - SPECIALISTA. 


OTAzKY : 

1. Dobry den! Jak se jmenujete ? 

2. KterA je vase jednotka ? 

3. Ke ktere divisi patri 
organisacne ? 

4. Jake jsou vase povinnosti 
u pluku ? 

5. Jak dlouho mate tuto funkci ? 

6. Kde jste byl predtim, nez jste 
se stal spojovacim d.ustojnikem ? 


7. Jake jsou vase povinnosti 

jako soojovaciho dustojnika ? 


8. Aha* A co jsou to za papiry, 

ktere vam byly odebrany, kdyz jste 
byl zajat ? 


9. Co je to diagram spojovaclch 
okruhu ? 


10. Jak se to stalo, ze jste byl 
zajat ? 


11. ZajimAm se o (mam z4jem na) 
vasi spojovaci cetu. Pokud 
vim, jste samostatna ceta. 


POPOVA)! ; 

1. Ja jsem kapitAn Urban. 

2. Velitelska rota, pesi pluk 151. 

3. K 62. pesi divisi. 


4. Jsem spojovacim dustojnikem pluku. 


5. Asi sest tydnu. 

6. Byl jsem nahrada (doplnek). Prisel 
jsem ze spojovaciho uciliste 

v Sedlci. 

7. Mam zodpovednost za udrzovani staleho 
radioveho a drAtoveho spojeni 

u pluku, ktere musi fungovat 
nepretrzite. 

8. Jeden je mapa dratovych telefonnich 
linek (vedeni), ve forme prusvitky 
(ole£ty), a ten druhy je schema 
(diagram) spojovaclch okruhft. 

9. Je to prehledny (nazorny) diagram, 
ktery ukazuje vsechpy radiove a 
dratove stanice v siti. Ukazuje 
taky, jak se spojit s kteroukoliv 
stanici v siti. 

1C. ja jsem osobn§ dorucoval tyto 
v$ci jednomu spojovacimu 
dustojnikovi praporu. 

Zabloudili jsme a va§e hlidka 
nas zajala (sebrala). 


11. Normalne je to pravda. Velitel 
divise, general-porucik Gutman, 
rozhodl, ze spojovaci, zenijni' a 
zdravotnicke cety budou prideleny 
pro tuto operaci (akci) primo 
k velitelske rote pluku. 


93 




12. Pro5 ? 


13. Byli prlslusnlci (personal) va§l 
Sety podrizeni (docasne prideleni) 
nebo trvale prideleni 
k velitelske rote ? 

14. Jaky je vas stav podle tabulek 14 
v41ecnych poctti (tabulky osob, 
Vyzbroje a vystroje) ? 

15. Kolik z nich je te3 prltomno 15 

ve sluzbS ? 

16. Jake jsou povinnosti dustojnlkii? 16, 


17. Je to speciAlnl cAst §t£bu 17 

pluku ? 


18. Jake m£te telefony podle 18 

tabulek valecnych poctu ? 

19. Jaky dr At (kabel) pouzlvate ? 19 


20. Jake radiovA prlstroje 20, 

(radiostanice) nouzlvA vas 

pluk ? 

21. Jake je krycl jmeno vaseho 21, 

pluku ? 

22. Kdo je velitelem vaseho pluku ? 22, 

23. Kdo je jeho zastupcem ? 23, 

24. Jake jsou jeho povinnosti ? 24 


12. Pokud vim, bylo to z administrativnlch 
dtivodti. 

13. 8yli podrizeni jen pro tuto akci 
(operaci)♦ 


Pgt dustojnlkii a ctyricet muzfi. 


Vsichni. 


J£ vellm a samozrejme jsem 
v plukovnlm stabu. 

Ovsem. Mam poruclka, ktery je mym 
zastupcem a mi na starosti 
velitelstvl 8ety. Jiny mi radiove 
druzstvo, a dva dais! majl 
telefonnl a udrzovacl (pomocni) 
druzstva. 

Mysllm, ze se jim rlk& "EE8". 


Nekolik druhti. Tomu nejpouzlvanAjslmu 
se rlka 110. 

Petsetdesltky, ladene na frekvenci. 


Kavallr. 


Plukovnlk ftehor. 

Podplukovnlk Cermak. 

Kdyz velitel nenl prltomen, tak 
podplukovnlk ho zastupuje. Jinak 
mA na starosti beznou agendu 
velitelstvl. 


Footnote : In the Czechoslovak Army, a Staff Officer - stabnl dustojnlk, is 

a general staff officer such as G-l, G-2,etc. Therefore a specialist 
like Communications Officer will be called Officer of the Staff - 
- dustojnlk stabu. 


94 



25. 

Kde je umlsteno velitelstvl ? 

25. 

26. 

Jake jsou povinnosti 

26 . 


administrativnlho dustojnlka 
(dtistojnika pro osobnl vSci) ? 


27. Kdo je operacnlm a vycvikovym 27. 
dustojnikem,a jake jsou jeho 
povinnosti ? 


28. Myslil jsem, ze velitel je 28. 

zodpovedny za vsecko u pluku. 


29. Jake jsou povinnosti 29. 

zpravodajskeho dusto jnlka^ a 
jak se jemnuje ? 


30. Kdo se stara o zdsobovdnl 30. 

u pluku ? 


31. Kdo je plukovnlm lekarem 31. 

(chirurgem) a jakd jsou jeho 
povinnosti ? 


To je v Bedrichove. 

Jo, vy mysllte "osobnlho sefa M 
(nacelnlka pro osobnl veci). 

To je podplukovnlk Vanek. On md 
na starosti veskerou adrainistrativu 
(veci), kterd 3e tyka osob. On ddla 
takove veci jako plukovnl rannl 
hlaseni, hidseni poctu, hidden! 
ztrat, zadosti dustojnlku o dovolene, 
pozadavky doplnku a jine veci. 

To je kapitan Kola?. On je zodpovddny 
plukovnlkovi za veskery vycvik 
u pluku. Ma taky na starosti 
podrobne plany pro operaci v poll. 

To je spravne. On je zodpovedny. 
Operacnl a vycvikovy dustojnlk md 
na starosti podrobnosti. 

Zpravodajskym dustojnikem je major 
Tichy. Jeho zakladnlm (hlavnlm) 
ukolem je shromazSovat zpravy 
o neprlteli, jeho urayslech, o pocasl 
a o nepratelskem uzeml primo pred 
nasi fronto^a tyto zpravy zpracovat 
(zahrnout) do zpravodajskeho hlaseni 
pro plukovnlka. 

Kapitan Hordk. On nenl jen zasobovaclm 
dustojnikem, ale je take velitelem 
plukovnlho stanu. Mimo zdsobovdnl 
jeho funkce zahrnuje (obsahuje) 
administrativu velitelske roty pluku, 
zajistenl velitelstvl, a ma taky 
na starosti jldelnu velitelstvl 
pluku. On je taky zodpovedny za 
udrzovanl aut u velitelske roty. 

To je kapitan Malik. Veil zdravotnickd 
cete. Ma samozrejme na starosti 
osetrovanl a lecenl nemocnych a 
ranenych. On taky zarizuje odsuny 
tezce ranenych a nemocnych do polnl 
nemocnice ambulancnlmi rotami. 


95 


32. Jaka je funkce zenijnl cety, 
a kdo ,jl veil ? 


33. 0 cem to mluvlte, kdyg rlkate 

"specialnl nicenl" ? 


34. Dobre, Dane kapit^ne, dekuju 
vam. Jsem rad, ze jsme si tak 
hezky popovldali. 


32. Kapitan Kraraar je velitelem. Pokud 
vim, ve vasl arm£de zeniste delajl 
hodne skuteSne stavby silnic 
(hodne stavl silnice), kladou 
minova pole a umls£ujl ostnaty 

drat atd. V nasi armade jsou zeniste 
vylucne specialist^. Poucujl polnl 
jednotky (trupu), jak zrizovat 
minova pole, lavky a male mosty 
pro vozidla. Cist! (odstranujl) 
minova pole, stavejl specialnl 
opevnenl a zatarasy (silnicnl 
prekazky). Majl take druzstvo pro 
nicenl, ktere uzlva trhaviny 
(traskaviny) ve forme prupalnych 
nalozl, spojenych nalozl a jin^ch 
pro specialnl nicenl. 

33. Tim mysllm pevnustky, roplky, kryty 
(bunkry), a prekazky vsech druhfi, 
ktere by mohly zabranovat postupu 
nasich jednotek. 


96 


terenn! tvary - CAst i. 


OTAZKY : 

1. Jake je vase vojenske clslo ? 

2. Je tohle vase prukazka 
(orukaz totoznosti) ? 

3. Kde jste byl zajat (chycen) ? 

4* Odkud jste prisel ? 

5. Kterou reku jste prekrocil ? 

6. Kde (v kterem mlste) jste 
prekrogil reku ? 

7. Co myslite ostrohem ? 

8. Jak je reka hluboka v tom 
mlste ? 

9. Jak hluboky je kanal ? 

10. Jak siroky je ten kanal v mlste, 
kde jste prekroSil reku ? 

11. Kde je umlsten v rece ? 

12. Jaky byl vas ukol ? 

13. Co jste delal na teto strane 
x reky ? 

14. Co cetar myslil ostrohem ? 

15. Kolik muzu bylo na hlldce ? 

16. Od ktere jednotky byli ti muzi ? 


ODPOVEDI : 

1. 0733216. 

2. Ano. 


3. U soutoku tech dvou rek. 

4. S druh4 strany reky. 

5. Tu vetsi. Neznam jejl jmeno. 

6. Tam, co je ten brod, u toho 
ostrohu. 

7. To je to m£sto, kde breh vycnlvA 
do reky. Tam na tom mlste je 
nanos plsku, ktery jde skoro pres 
celou reku,a tak tam je dobry 
brod. 

C. S vyjimkou kanAlu nemuze byt vie 
nez jeden metr hluboka. 

9. Minulou noc, kdyz jsme pres nej 
sli ; tak byl asi jeden a pul metru 
hluboky. 

10. Myslil bych, ze je asi ctyri nebo 
pet metru siroky. 

11. No, pockejte. ftekl bych, ze je to 
dva metry od nasi strany reky, 

12. Nevlm / co myslite ukolem. 

13. No, uprimne receno, nejsem si jist. 
Cetar nam rekl, ze jdeme zjistit, 
jestli Americans majl neco 

u ostrohu pri soutoku tech dvou rek. 

14. Ja nevlm. Ztratil jsem se hlldce 
hned, kdyz jsme vylezli na breh reky. 
Byl jsem zajat, kdyz jsem se snazil 
najlt zbytek hlldky. 

15. Bylo nas celkem osm, 

16. Vsichni jsme byli od 2. cety 1. roty. 


97 




TERENNf TVARY - CAST II 


OTAZKY: 

ODPOV&tt: 

17. Kdo dal cetarovi ten ukol ? 

17. Ten ukol mu dal zpravodajsk^ 
distojnik praporu. 

18. V kolik hodin jste byl 
na velitelstvi praporu ? 

18. Asi ve ctyri hodiny odpoledne. 

19. Kde je umisteno velitelstvi 
praooru ? 

19. Na zadni strane kopce. 

20. Pooiste terenni tvary, ktere 
obklopuji stanoviste 
velitelstvi. 

20. Tak pockejte. Na vrcholku kopce 
jsou nejake vycnelky skal. Odtam- 
tud muzete videt reku. 

21. Jake jsou tain jine terenni 
tvary ? 

21. Je tam les, o kterem jsem se 
zminil. Velitelstvi je vlastne 
umisteno blizko zapadniho okraje 
mytiny (paseky) v lese. Mne se 
zda, ze tam je ngkolik vyschlych 
potoku (such£ vodni koryta), kterymi 
tece voda jenom behem de§tiveho 
obdobi. Pro vozidla udelali 
z jednoho vyschleho potoka, ze sterku 
a rozdrcenych kamenu, cestu 
od silnice k velitelstvi. 

22. Jake um£le vytvoren£ tvary 
(umele tvary) jsou v okoli ? 

22. Je to hodne blizko cesty 
do Albrechtic. 

23. Jake jine tvary jsou nablizku ? 

23. Na ceste je maly mustek. Ten vede 
pres vyschle koryto. Odbocite 

8 cesty a sledujete vodni koryto 
doprava. Stanoviste velitelstvi 
je asi 75 metru od cesty. 

24. ftekl jste, ze odbocite s cesty 
doprava. Kterym smerem jdete, 
kdyz zabocite doprava ? 

24. Pryc od roty a smSrem k Albrechticum. 

25. Je to albrechtickA silnice, 
kterou popisujete ? 

25. Ano. 

26 . Jsou tarn v okoli nejake lesy ? 

26. Pokud ja jsem videl, nejsou tam 
zadne. Nejaky je u nasi roty, ale 
o zadnem jinem v tom prostoru 
nevim. 


98 




27. Kde je vase rota umistena 
vzhledem k stanovisti 
velitelstvi praporu ? 

28, Co chcete rict tim "skoro" ? 


29. Jake vyznamne terAnni tvary 
jsou v okoli roty ? 


30. Popiste ten kopec, o kterem 
jste se zminil. 


27. Asi pul kilometru. smerera skoro 
primo k fronte. 


28. No, ono to je skoro primo k fronte. 
Ta cesta, ktera vede ke stanovisti 
velitelstvi praporu^je skoro stejn§ 
vzdAlena od praporu jako od roty. 

29. Jak jsera uz rekl, je to v lese, 
na prednim svahu maleho kopce. 

Nase bojove zajistenl je na brehu 
reky. Tak vidlte, ze to neni daleko 
od reky. 

30. No, on to mozna. neni ani kopec. 
Myslim, ze to je vybezek pAsma 
kopcu, ktere je asi na pul ceste 
mezi rotou a Albrechticemi. Tara 
na zadnl strane kopce, na kterem 

je umisteno stanoviste velitelstvi, 
je male udoli, nebo prurva. Ten 
kopec konci v prurve prikrou skAlou, 

V te prurve jsem si vsiml, v ze tarn 
je hodne prirozenych jeskyn. Tam 
mAme uskladneno strelivo a zAsoby. 

V prurve je nekolik plukovnich 
minometu, mezi stanovistem 
velitelstvi roty a silnici. Trebaze 
prurva vede v tom miste soubeznA 
(rovnobezne) s rekou, je tam 
souteska, kterA od ni vede skoro 

az k rece. Slysel jsem, ze to je 
stare koryto reky. Moje ceta je 
vpravo, na konci te soutesky, 
nejbliz reky. 


99 


TERM TVARY - CAST III. 


OTAZKY: 


ODPOVEDI: 


31. Jak siroka je fronts (usek, 
pasrao) vasi roty ? 


31. Moje ceta je rozmlstena od cesty 
vpravo az k vyvysenine, u zahybu 
reky. fteka podemlela skdlu,a tlm 
tam vznikl maly strmy sraz. Srdz 
je na levem boku me cety. 1. 5eta 
je nalevo od nas a tahne se az 
tam,kde kdysi byla obdelavana puda. 

Myslim, ze to jednou bylo psenicnl 
pole. V dollclch toho pole je hodne 
keru nebo podrostu. 1. ceta je primo 
v dolinach na okraji reky. Oni jsou 
umlsteni takovym zpusobem, ze jejich 
automaticke zbrane mohou ovladat 
vsechny smery prlstupu na vasi strane 
reky. Je tam stezka (peSina), ktera 
vede skoro rovnobezne (soubezne) 
s rekou. Jsou zakopani mezi tou 
stezkou a rekou. Jina nase ceta je 
v zaloze, v okoll stanoviste 
velitelstvl roty. 


32. Ktera rota je napravo od v£s, 32. To je 2. rota naseho praporu. 
kdyz se dlvAte smerem k nosemu 
oostavenl ? 


33. Jake je jeiich rozmlstenl 

(dislokace) v pomeru k cest§ 
a k rece ? 


34. ftekl jste, ze tato Seta je 

na te louce, Kde jsou ostatnl 
cety ? 


33. No, pockejte. Tuhle jsem tam byl 
navstlvit sveho bratra, tak mysllm, 
ze si pamatuju,jak rota je umlstSna. 
Hned u cesty je ceta. Teren na tom 
mlste je velmi rovny. Skoro jako 
louka. Ceta je zakopana od cesty 

k bazine a vyuzlva co nejvlc vyvysenin 
a kopecku. Jejich maskovanl (zastrenl) 
je bezvadne. Jeden kulomet, asi 
•20 metru od cesty, vypadd jako 
vybezek skaly, dokud clovek nenl jen 
nekolik metru od stanoviste. 

34. 2. ceta je na druhe strane louky. 

Ti jsou v bazine. Muj bratr je 

v te cete a rekl mi, ze muzstvu se 
to postaveni nellbl. Je tam potucek, 
ktery tece pres mocal k rece. 

Postaveni bratrovy cety saha az tam. 
Kde je umistena ta druhA ceta, to 
nevlm. 


100 




35. Kter£ jednotka je na druh6 
strand toho potucku 
y bazine ? 

35. To nevira. Muj bratr rikal, Ze nase 
jednotky majl potize rozumet jejich 
reci. 

36. Jak je zakop^no mu£stvo v cete 
vaseho bratra ? 

36. Je to tarn tak bazinate, ze museli 

pro sve postavenl vyuzit t£ch raalych 
roztrousenych pahrbku, ktere tam 
jsou, Je to osklive raisto. 

37. Kter& jednotka je nalevo 
od vds ? 

37. Nevlm to jiste. Slysel jsera od jednoho 
voj£ka, Ze kdyz sel do lomu, ktery je 
v jejich prostoru, pro st&rk, ze 
videl, ze jsou od naSeho pluku, ale 
nerekl, od ktereho praporu. Ja 0 te 
jednotce vubec nic nevim. 


101 


TERfimtf TVARY - CAST XV 


OTAZKY: 

ODPOViBX: 

38. Kde je velitelstvl pluku ? 

38. to je vzadu, blizko 

Albrechtic. 

39. Kdy tam bylo ? 

39. Pred dvAma dny. 

40. Kde je umistSno vzhledem 
k Albrechtictim ? 

40. Tak poSkejte, od vchodu k velitelskAmu 
stanoviSti jsem mohl vidSt Albrechtice. 
Bylo to na vychod od velitelskAho 
stanovistS. Ano, mSsto je nahore 
na nAhorni rovinS a je vidSt z dAlky. 
No, a tam je divise. 

41. Proto2e jste zrejmS byl 

zpAtky u plukovnlho velitel- 
skAho stanoviStS, popiste mi 
cestu, kterou jste tam sel. 

41. No dobre. Tak poSkejte. Vyrazil jsem 
z prostoru svA roty asi v 5 hodin 
rAno a Sel jsem k silnici. 

42. Ke kterA silnici ? 

42. K silnici, kterA je napravo 

od naSeho postavenl a kterA vede 
do Albrechtic. 

43* JA rozumlm. PokraSujte, 
proslm ! 

43. Kdy2 jsem prisel na tu silnici, 

zaboSil jsem doprava. 5el jsem asi 
pftl kilometru, az k mistu, kde se 
cesta zaAinA vinout (tvorit 
serpentiny) nahoru, na horsk^ hreben. 

A na tom mistS me zastavila straS 
u zAtarasu (u silniSnl pitekAfcky). 

44. Popiste tento zAtaras. 

44. Tak je tam star^ kanAl,a jak mi bylo 
receno, je to dobry protitankovy 
pMkop. Cesta vede pres most. 

Na druhA stranS mostu je malA skupina 
stromfi. Tam je protitankovA dglo 
(kanon) 76 mm a myslim jedno drugstvo, 
ktere je umlstSno mezi tSmi stromy. 

Jsou tam nSjaka obdSlanA pole a 
zeniste tam poloSili mnoho ostnatAho 
drAtu a ten zhruba sleduje obrysy 
terAnu. DrAt je po obou stranAch 
kanAlu. Nepamatuju se, ze bych byl vidAl 
miny v tomto prostoru, nebo 2e bych byl 
o nich slySel. 


102 




45* Je ten prostor obydlen 
civiliaty ? 


46. PokraAujte. 


47* Co jste vidAl potom, kdyi 
jste ai odpoAinul ? 


45. DMv byl. Ale vystAhovali Jam© 
je behem minulAho tydne a ten 
prostor je tec( neobydleny. AAkoliv 
tarn jeAtA jsou tu a tarn roztrouAenA 
obytnA stavenl. 

46 . No a kdyA Jsem ukAzal strAzi evou 
prfikazku (osobnf priikaz), Ael Jsem 
dAl po tA cestA, Sel jsem po nl 
nahoru, na hreben, a kdy£ jsem 
priAel na vrchol, bylo mi horko a y 
mAl jaem z dlouhAho stoupAnl Alzen. 

U koatela a hrbitova, na vrcholu 
kopce, je studna; tak jsem se tam 
napil, utrhl jsem si jablko se strong, 
ktery tam byl bllzko,a sedl jsem ai, 
abych si odpoAinul. Mysllm, ze Jaem 
tam sedel a jenom jaem se dlval 

na krajinu. Na obzoru jsem vidAl 
nAkolik vysok^ch hor. Jedna z nich 
byla obzvlAAtA vysokA. Jeji vrcholek 
vyAnlvA nad hranici lesti. Mezi horou 
a mlstem, kde jsem sedAl, je velmi 
krAsne jezero. Nenl zvlAsC velkA, 
ale je pAknA. Mohl jsem sledovat tok 
nAjakeho potoka, jak se hnal do toho 
jezera. 

47. PokraAoval jsem v cestA k plukovnlmu 
velitelstvl. Sel jsem po cestA, kterA 
vedla po hrebenu dolfl. Ten hreben je 
zrejme AAstl pohorl. Cesta a ter An je 
mlrnAjAl, kdy2 se sestupuje. Krajina 
(teren) je vice zvlnAnA (kopcovitA), 

s velk^mi skupinarai stromii, kterA jsou 
preruAeny pruseky. Jsou tam sem a tam 
roztrouAenA velkA louky, nebo jak Jim 
nAkterl vojAci rlkajl vresoviAtA. 

Tam od tA cesty odboAuje jinA cesta 
kolmo k cestA, po kterA jsem sel, 
Plukovnl velitelskA stanoviAtA je 
zrovna za malym valera, ktery je v jiho- 
vychodnlm rohu kriAovatky. 

Cesta, ktera vede k velitelskAmu 
stanoviAti.sleduje (vede podle) vybAAek 
valu, vpravo od cesty, po kterA jsem 
Ael. V tom mistA je nAjaky stary, 
pramenity rybnik. Velitelfiv stan je 
hned vedle. To Je asi tak vAecko, co 
vim o plukovnlm velitelstvl. 


ARMY-ALS-PM.CALIF-56-220.2858 

103 





























































































































LIBRARY OF CONGRESS 



























